КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ  СУД
                                    
Апеляційне провадження                                            
№ 22-ц/824/15042/2023                                                                         
 
П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М          У К Р А Ї Н И

08 грудня 2023року                                                                        місто Київ
                                                                                                  справа №362/1899/23
                                
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:   головуючого судді: Борисової О.В.
                       суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.
                       
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Ковбеля М.М., у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
 
                                                    В С Т А Н О В И В:
 
27 березня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на свою користь:
42665,61 грн. - заборгованості по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу газу;
4042,22 грн. - витрат, пов`язаних із проведенням експертизи лічильника газу.
В обґрунтування вимог посилався на те, що АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» є оператором газорозподільної системи та надає послуги з розподілу природного газу на території Київської області на підставі відповідної ліцензії.
Вказував, що представниками АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» під час контрольного зняття показників лічильника за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення пп.3 п.1 гл.2 розд. XI Кодексу ГРМ у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ), що зафіксовано актом про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року.
Зазначав, що 14 листопада 2019 року за участі споживача відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року та комісія вирішила задовольнити акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, у зв`язку з підтвердженням факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та розрахувати спожитий газ за граничними об`ємами споживання природного газу з 29 березня 2019 року до 28 вересня 2019 року (протокол № 463). 
14 листопада 2019 року комісією AT «Київоблгаз» складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості в період з 29 березня 2019 року до 28 вересня 2019 року, становить 42 665,61 грн. 
Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2023 року у задоволенні позову АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просив рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
В обґрунтування вимог посилався на те, що судом першої інстанції не було враховано, що Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України було доповнено пунктами 12-14 такого змісту: «12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Тобто строк позовної давності, визначений ст.257 ЦК України Законом №540 продовжено на строк дії карантину в силу Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COV1D-2019)».
Вказував, що враховуючи встановлений Законом №540 строк продовження терміну позовної давності ст.257 ЦК України, позивач подав позовну заяву про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з описом та обґрунтуванням обставин що склались щодо продовження термінів позовної давності, оскільки позивач не має у штаті адвокатів-юристів, тому трохи прострочив подання вказаного позову.
Зазначав, що 14 листопада 2019 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року у присутності відповідача, на якому комісія вирішила задовольнити акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, у зв`язку з підтвердженням факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та відповідно донарахувала та розрахувала спожитий газ за граничними об`ємами споживання природного газу з 29 березня 2019 року до 28 вересня 2019 року на суму 42 665,61 грн. 
Посилався на те, що позивачем належним чином встановлено правопорушення, а саме «крадіжку газу» за яке нараховано 42 665,61 грн., яку відповідачу необхідно сплатити позивачу.
02 жовтня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду від представника відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній посилався на те, що апеляційна скарга є необґрунтованою, а її доводи не спростовують висновків суду першої інстанції, просив рішення суду залишити без змін, а скаргу без задоволення. Вказував на те, що нарахування необлікованого (донарахованого) об'єму є необгрунтованим, оскільки належними доказами не доведено несанкціоноване втручання відповідача в роботу лічильника газу.
У порядку ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.
З`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст.367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Згідно вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач звернувся до суду з даним позовом з пропуском трирічного строку позовної давності, оскільки довідався або мігдовідатися про порушення свого права 14 листопада 2019 року після рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 28 вересня 2019 року, зафіксоване протоколом №463, а з позовом звернувся до суду - 27 березня 2023 року.
Також суд першої інстанції вказував на те, що обставини, про які зазначав позивач у позові про визнання поважними причини пропуску строку позовної давності, не були перешкодою для його звернення з позовом в межах законодавчо встановленого строку, їх наявність не перешкоджала своєчасному пред'явленню позовної заяви.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.
У позовній заяві позивач посилаючись на п.12 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України та Закон №540 вказував на те, що ним не порушено імперативну норму статті 257 ЦК України.
Згідно зі ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки (ст.257 ЦК України).
Відповідно до п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Згідно з постанововою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої корона вірусом SARS-CоV-2» на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року, дія якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово продовжувалася й карантин діяв на час звернення позивача до суду.
Крім того, у п.19  Прикінцевих та перехідних положень ЦК України  визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.
Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини третя та четверта статті 267 ЦК України).
Як вбачається з відзиву на позовну заяву та заяви про застосування строку позовної давності, які були подані представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до суду першої інстанції поштою, вони не містять підпису останнього, а відтак суд першої інстанції мав повернути вказані процесуальні документи представнику відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та не брати їх до уваги.
З огляду на зазначене та встановлені обставини, колегія суддів вважає, що позивач звернувшись до суду з відповідним позовом не пропустив строків позовної давності.
Таким чином, посилання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у відзиві на апеляційну скаргу на те, що позивач пропустив строки позовної давності для звернення до суду з даним позовом, колегія суддів відхиляє, оскільки вони спростовуються вищевикладеним.
Разом з тим, колегія суддів приходить до висновку, що позов  АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» підлягає задоволенню частково, з огляду на наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до договору дарування житлового будинку від 16 квітня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області Яценко В.А., зареєстрованого в реєстрі за №409, та довідки Калинівської селищної ради від 10 січня 2020 року ОСОБА_1 є власником будинку за адресою:  АДРЕСА_1 . До 16 квітня 2019 року власником вказаного будинку була мати відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 
28 вересня 2019 року представниками Васильківського відділення АТ «Київоблгаз» під час контрольного зняття показників лічильника за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення пп.3 п.1 гл.2 розд. XI Кодексу ГРМ у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ), а саме: наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що було виявлено при контрольному знятті показників газового лічильника зокрема, невідповідність показників лічильника об`ємам газу використаних газовими приладами споживача. Факт фіксації виявленого порушення підтверджується актом про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року, який підписано представниками оператора ГРМ та ОСОБА_1 
28 вересня 2019 року порушення було усунуто шляхом демонтажу лічильника газу, про що складено акт про усунення порушення та акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи. 
Представниками позивача було проведено роботи по розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи, про що свідчить складений акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи та протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу.
Вищевказані документи було підписано фактичним споживачем газу відповідачем ОСОБА_1 
09 жовтня 2019 року комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз», ДП «Київоблстандартметрологія» та у присутності відповідача ОСОБА_1 проведено експертизу лічильника газу ОКТАВА G6, заводський №043372, рік виготовлення 1995, про що складено акт 3052е експертизи лічильника газу від 09 жовтня 2019 року.
З вказаного акту вбачається, що комісією виявлено втручання. Лічильник повернуто до відділення для передачі абоненту.
Також в акті 3052е експертизи лічильника газу зазначено, що:
п.1.1 цілісність заводської пломби та повірчого тавра - права пломба не відповідає зразку заводу - виробника. Ліва пломба не пошкоджена;
п.1.2 цілісність відлікового механізму - пошкоджена цанга (прикус). Пошкоджений корпус відлікового механізму навпроти цанги (подряпини). Цанга не фіксує вісь цифрових роликів. Відліковий механізм виймався і розбирався;
п.1.3 механічні пошкодження та інше - оплавлений вихідний патрубок. Пошкоджена кришка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (сколи).
Згідно довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 10 жовтня 2019 року лічильник газу ОКТАВА G6, заводський №043372 не відповідає вимогам: Р50-071-98 Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки. ДСТУ 3336-96 Лічильники газу побутові. Загальні технічні умови. Підстави для визнання непридатним: значення відносних похибок лічильника газу перевищує межу допустимого значення. Також зазначено, що оплавлений вихідний канал. Пошкоджена кришка відлікового пристрою в місці пломбування зправа.
Відповідно до акту здачі-приймання робіт №87, вартість проведеної експертизи становить 4042,22 грн.
14 листопада 2019 року відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року в складі: голови комісії ОСОБА_4 - старшого менеджера з продажів АТ «Київоблгаз» та членів комісії: ОСОБА_8 - старшого майстра групи по відключенню боржників Васильківського відділення (заступник голови комісії), ОСОБА_5 - головний інженер Васильківського відділення АТ «Київоблгаз», ОСОБА_6 - головний фахівець відділу з продажів АТ «Київоблгаз», ОСОБА_7 - документознавець канцелярського відділу та архіву, в присутності ОСОБА_1 , про що складено протокол №463. 
Комісія вирішила задовольнити акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, у зв`язку з підтвердженням факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та розрахувати спожитий газ за граничними об`ємами споживання природного газу з 29 березня 2019 року до 28 вересня 2019 року, та складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості в період з 29 березня 2019 року до 28 вересня 2019 року, споживачу нараховано суму в розмірі 42 665,61 грн. 
В протоколі №463 та акті-розрахунку від 14 листопада 2019 року зазначено, що споживач відмовився від підпису.
Згідно з ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Закон України «Про ринок природного газу» визначає наступних суб`єктів ринку природного газу: оператор газотранспортної системи; оператор газорозподільної системи; оператор газосховища, оператор установки LNG, замовник, оптовий продавець, оптовий покупець, постачальник, споживач.
Встановлено, що у спірних правовідносинах АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» має статус оператора газорозподільної системи (оператор ГРМ), а відповідач - статус споживача природного газу.
Взаємовідносини оператора ГРМ із суб`єктами ринку природного газу, в тому числі споживачами, визначаються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою КРЕКП №2494 від 30 вересня 2015 року і зареєстрованим МЮ України 06 листопада 2015 року №1379/27824 (п.п.1-2 глави 1 розділу І КГС).
Відповідно до п.1 глави 1 розділу VІ КГС суб`єкти ринку природного газу (у тому числі споживачі), які в установленому законодавством порядку підключені до газорозподільних систем, мають право на отримання/передачу природного газу зазначеними газорозподільними системами за умови дотримання ними вимог цього Кодексу та укладення договору розподілу природного газу.
Відповідно до п.п.8 п.3 глави 2 розділу І КГС до основних функцій Оператора ГРМ належить забезпечення комерційного обліку природного газу, у тому числі приладового, в ГРМ.
Відповідно до пунктів 2, 3 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу.
Згідно з пунктом 3 частини другої, частини третьої статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу.
У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.
Суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.
Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є: несанкціонований відбір природного газу; використання приладів обліку природного газу, не повірених або не атестованих в установленому порядку; несанкціоноване втручання в роботу газової інфраструктури (частина перша, пункти 2, 5, 7 частини другої статті 59 Закону «Про ринок природного газу»).
Згідно з положеннями, визначеними пунктами 4-6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ, споживач відповідає за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр).
Засоби вимірювальної техніки, які є складовими комерційного ВОГ, підлягають періодичній повірці відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням вимог глав 7 та 8 цього розділу.
У разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.
Згідно з пунктами 1, 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).
До порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; 2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об`єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.
Перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу здійснюється у випадку доведеності факту пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або роботи комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ необліковується або обліковується некоректно, що є предметом доказування по справі.
Таким чином, для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).
Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду від 17 березня 2021 року у справі №509/2780/19 (провадження №61-12321св20), від 07 квітня 2021 року у справі №509/2781/19 (провадження №61-8492св20), від 26 травня 2021 року у справі №310/10313/18 (провадження №61-14885св19).
Згідно положень глави 5 розділу ХІ КГС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача несанкціонованого газопроводу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення (додаток 11 до цього Кодексу). Акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Споживач (несанкціонований споживач) та представники оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
Згідно з абзацом 1 п.1 глави 3 розділу ХІ КГС у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 19 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
Якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов'язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ) (п.8 глави 9 розділу Х КГС).
Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У частинах першій та другій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Звертаючись до суду з даним позовом, позивач АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» зазначав, що відповідачем було здійснено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.
На підтвердження зазначених обставин позивачем було надано: акт про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року, акт про усунення порушень від 28 вересня 2019 року, акт №0800669294 про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 28 вересня 2019 року; протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу від 28 вересня 2019 року; акт 3052е експертизи лічильника газу від 09 жовтня 2019 року; технічний акт 3052е (140) на лічильник газу від 09 жовтня 2019 року; довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 10 жовтня 2019 року; протокол засідання комісії №463 від 14 листопада 2019 року; акт-розрахунок; рахунок на оплату збитків.
З урахуванням фактичних обставин справи, колегія суддів приходить до висновку, про доведеність факту несанкціонованого втручання відповідача в роботу ЗВТ, внаслідок чого відбулося викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються), що також було встановлено актом №3052е експертизи лічильника газу Октава, типу G6, заводський номер 043372, який  був  демонтований з будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що є підставою для стягнення з відповідача вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу газу.
Вартість необлікованого об`єму та обсягу природного газу розрахована відповідно до глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільчих систем.
При цьому, відповідач не надала доказів того, що вона оскаржувала акт про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року після його отримання, крім того, згідно вказаного акта відповідач будь-яких зауважень щодо виявлених порушень у вказаному акті не зазначала та засідання комісії також була присутня.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу газу у розмірі 42665,61 грн. та 4042,22 грн. витрат, пов`язаних із проведенням експертизи лічильника газу.
Доводи представника відповідача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу про те, що після демонтажу встановленого в будинку відповідача лічильника та пломби вони не були поміщені представниками позивача у пакет та не були опломбовані у присутності споживача спростовуються даними, які містяться в акті про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 28 вересня 2019 року, а саме: п.2 для захисту лічильника від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи представник газопостачальної (газотранспортної) організації додатково опломбував пакет пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації №R24523771. Вказаний акт підписаний ОСОБА_1 без зауважень.
Щодо посилання у відзиві на апеляційну скаргу на те, що рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільчих систем від 14 листопада 2019 року №463 прийнято у неналежному складі членів даної комісії, оскільки серед них не було уповноважених представників метрологічної організації та територіального органу Регулятора, а тому є незаконним, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п.9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку.
Згідно з п.11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
Як вбачається з протоколу №463 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, 14 листопада 2019 року комісією АТ «Київоблгаз» у складі: голови комісії ОСОБА_4 - старшого менеджера з продажів АТ «Київоблгаз» та членів комісії: ОСОБА_8 - старшого майстра групи по відключенню боржників Васильківського відділення (заступник голови комісії), ОСОБА_5 - головний інженер Васильківського відділення АТ «Київоблгаз»,         ОСОБА_6 - головний фахівець відділу з продажів АТ «Київоблгаз», ОСОБА_7 - документознавець канцелярського відділу та архіву, в присутності ОСОБА_1 розглянуто акт про порушення №4109 від 28 вересня 2019 року, прийнято рішення про задоволення акту та нараховано збитки за період з 29 березня 2019 року по 28 вересня 2019 року. Протокол підписано членами комісії. ОСОБА_1 від підпису відмовилася.
При цьому, положеннями п.9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ передбачено лише те, що Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора, однак їх участь не є обов`язковою.
Також колегія суддів враховує, що споживачем ОСОБА_1 не висувались заперечення щодо складу комісії, відводів комісії заявлено не було та результати розгляду даною комісією акту №4109 від 28 вересня 2019 року не оскаржувалися.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) рішення від 10 лютого 2010 року).
Таким чином, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового про задоволення позову АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз».
Згідно з  ч.ч.1, 13 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Виходячи з положень ст.141 ЦПК України колегія суддів вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача витрати, пов`язані із проведенням експертизи лічильника газу у розмірі 4042,22 грн. та судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 6507 грн.
На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги.
Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 376, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-
 
                                                  П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу позивача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» - задовольнити.
 
Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
 
Позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
 
Стягнути з ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», місцезнаходження: Київська область, Фастівський район, місто Боярка, вул. Шевченка, 178, код ЄДРПОУ 20578072 заборгованість по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу газу у розмірі 42665 грн. 61 коп., витрати, пов`язані із проведенням експертизи лічильника газу у розмірі 4042 грн. 22 коп. та судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 6507 грн.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків зазначених в пункті 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.
  
Головуючий:
 
Судді: