УКРАЇНА
Житомирський апеляційний суд 

Справа №278/3355/23 Головуючий у 1-й інст. Зубчук І. В. 
Категорія ст.173 КУпАП Доповідач Микитюк О. Ю. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року м.Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Микитюк О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського районного суду Житомирської області від 20 вересня 2023 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП,

встановив:

Постановою Житомирського районного суду Житомирської області від 20 вересня 2023 року провадження у справі відносно ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Потерпілий ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить скасувати постанову та вирішити справу у відповідності з вимогами закону. Зазначає, що суд неповно з`ясував обставини справи, не надав належну оцінку доказам, зокрема, показам свідків. Суд безпідставно відхилив основний доказ – відеозапис, на якому зафіксовано хуліганство –нецензурну лайку ОСОБА_2 на його адресу. 
Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_1 ,адвоката Давиденко Н.В.,  ОСОБА_2 , адвоката Вернидуба Д.В., приходжу до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Нормами ст.280 КУпАП визначено, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст.252 КУпАП).
Відповідно до ст.173 КУпАП за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, настає адміністративна відповідальність.
Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. 
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №043059 від 11.07.2023, 21.06.2023 близько 08 год. 45 хв.  ОСОБА_2 , перебуваючи в громадському місці за адресою  АДРЕСА_1  в приміщенні старостату виражався словами брутальної лайки на адресу ОСОБА_1 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. 
Як вбачається з наданого ОСОБА_1 відеозапису,  ОСОБА_1 прийшов до ОСОБА_2 в кабінет з метою поговорити. За змістом розмови зрозуміло, що між цими особами існують давні неприязні відносини. ОСОБА_2 намагався уникнути розмови, а ОСОБА_1 наполягав на обговоренні певних питань, при цьому звертався до ОСОБА_2 – «ти», « ОСОБА_3 ». З метою припинити спілкування і уникнути розвитку конфлікту ОСОБА_2 вжив нецензурний вислів, який, виходячи з контексту та інтонації розмови не був лайливим.
Вказана подія відбувалась за відсутності інших осіб. Допитані в якості свідків судом першої інстанції ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 показали, що ОСОБА_1 дійсно заходив до ОСОБА_2 в кабінет, але нецензурної лайки вони не чули.
Оскільки відсутні докази того, що ОСОБА_2 порушував громадський порядок і спокій громадян, суд першої інстанції зробив правильний висновок про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,
При апеляційному перегляді не встановлено порушення судом першої інстанції норм процесуального права чи неправильного застосування норм матеріального права. Висновки суду відповідають фактичним обставинам справи та не спростовуються доводами апеляційної скарги. Підстави для скасування постанови відсутні. 
Керуючись ст.ст.293, 294 КУпАП, суд
               
постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Житомирського районного суду Житомирської області від 20 вересня 2023 року без змін.
Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю.Микитюк