ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2023 р. 	Справа № 520/4383/22	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,
Суддів: Бартош Н.С. ,  Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.03.2023, головуючий суддя І інстанції: Спірідонов М.О., м. Харків, повний текст складено 07.03.23  по справі № 520/4383/22

за позовом                   Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця"  
до                   Північно-східного офісу Держаудитслужби      третя особа                    ТОВ "ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ" 
про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-25-006986-b від 10.02.2022; стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2481,00 грн.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 р. адміністративний позов Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця"  задоволено в повному обсязі. Скасовано висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-25-006986-b від 10.02.2022 року. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" сплачений судовий збір у розмірі 2481 грн. 00 коп.
Північно-східний офіс Держаудитслужби, не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подало апеляційну скаргу , вважає рішення необґрунтованим та незаконним, у зв`язку з тим, що воно прийняте судом з неправильним застосуванням норм матеріального права, з порушенням норм процесуального права. Вказує , що учасник-переможець замість того, щоб зазначити у таблиці відповідність предмету закупівлі вимогам ДСТУ (ТУ або ГОСТ ) просто скопіював в цю колонку посилання з тендерної документації «Відповідно Технічних вимог до предмету закупівлі»,  як наслідок, Офісом установлено порушення абзацу другого пункту другого частини першої статті 31 Закону. Вважає , що позивач звертаючись з позовною заявою до суду не довів порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача внаслідок прийняття оскаржуваного висновку. Посилається на правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року по справі № 260/319/20. Просить суд апеляційної інстанції скасувати повністю рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року , ухвалити нове рішення по справі, яким відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі.
Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південна залізниця» подало до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає , що  рішення суду прийнято з правильним застосуванням норм матеріального права та процесуального права, судом повно з`ясовано обставини, що мають значення для вирішення справи, просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до п.п.  1, 3 ч.1 ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Оскільки оскаржуване рішення суду першої інстанції було розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи і заявником не наведено достатніх мотивів для необхідності призначення справи до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні, колегія суддів вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Учасникам  по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копії апеляційних скарг, що підтверджується наявними в матеріалах справи поштовим повідомленням про вручення та довідками про доставку електронного листа .
Згідно з ч.1 ст.308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи у їх сукупності , колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що 25.10.2021 Регіональною філією «Південна залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-10-25-006986-b.
Замовником торгів є Регіональна філія «Південна залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі по тексту - Замовник, Позивач).
Предметом закупівлі є Код ДК 021:2015:31710000-6 Електронне обладнання (діод лавинний). 
За даною закупівлею надішли тендерні пропозиції від наступних учасників, а саме:
- Товариство з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВ ТЕХНОТКАНЬ»;
- ТОВ ЗУБАХШ ВІКТОР МИКОЛАЙОВИЧ;
- ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ».
Відповідно до реєстру тендерних пропозицій учасниками закупівель запропоновані наступні остаточні пропозиції:   
- ТОВ «ХАРКІВ ТЕХНОТКАНЬ» - 1 183 995,00 грн;
- ТОВ ОСОБА_1 - 1 188 975,00 грн;
- ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ» - -І-192 -740,00 грн.
Згідно протоколу розкриття тендерних пропозицій IJA-2021-10-25-0069S6-b від 11.11.2021 встановлено наступне:
- учасник ТОВ «ХАРКІВ ТЕХНОТКАНЬ» не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону: України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства. 
- учасник ТОВ ОСОБА_2 не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» до учасника відповідно до законодавства.
- учасник ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ» відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до протоколу засідання тендерного комітету із закупівлі матеріально-технічних ресурсів та продуктів харчування переможцем тендерної закупівлі UA-2021-10-25-006986-Ь визнано ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ».
24.12.2021 оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2021-10-25-006986-Ь з ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ».
Відповідно до наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 18.01.2022 «Про початок моніторингу закупівель» Північно-східним офісом Держаудитслужби розпочато моніторинг закупівлі UA-2021-10-25-006986-b. 
Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу зазначено виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
10.02.2022 головним державним аудитором Північно-східного офісу Держаудитслужби Лантушенко CM. складено висновок про результати процедури закупівлі UA-2021-10-25-006986-b (далі-Висновок). 
Текст висновку оприлюднений на веб-порталі PROZОRRO 10.02.2022. 
Відповідно до пункту 1 зазначеного висновку, за результатами Моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що тендерна пропозиція учасника-переможця ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ» не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Так, підпунктом 3 пункту 1 розділу III тендерної документації та Додатку 4 «Технічна специфікація» до тендерної документації (файл «37 ТД діод лавинний.docx», стор. 5 та 21 -25) встановлено вимогу щодо надання учасниками торгів у складі тендерної пропозиції інформації про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі згідно з вимогами Додатку 4 тендерної документації. Згідно вимог Додатку 4 (стор. 21) технічна специфікація містить таблицю в якій необхідно зазначити наступні відомості: «Характеристики відповідно до (№ креслення, марка (модель), ґатунок, розмір, ДСТУ (ТУ), ГОСТ)». Однак, учасником-переможцем у складі тендерної пропозиції надано Додаток 4 (файл «12-тс дод4.рбї», стор. 1) відповідна таблиця якого не містить інформації про відповідність характеристик предмету закупівлі (№ креслення, марка (модель), ґатунок, розмір, ДСТУ (ТУ), і ГОСТ), що не відповідає вимогам підпунктом 3 пункту 1 розділу III тендерної документації та Додатку 4 «Технічна специфікація» до тендерної документації та умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, установленим статтею 22 цього Закону. Таким чином, Замовником порушено вимоги абзацу другого пункту другого частини першої статті 31 Закону, в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника, яка не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Однак, на порушення абзацу другого пункту другого
частини першої статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ», визначив його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним договір про закупівлю договір про закупівлю від 10.01.2022
Відповідно до пункту 2 зазначеного висновку, за результатами моніторингу питання розгляду та оцінки тендерних пропозицій та відповідності тендерних пропозицій умовам тендерної документації встановлено порушення вимог абзацу другого пункту другого частини
першої статті 31 Закону. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, правильності розміщення інформації про публічну закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, наявності підстав для відхилення тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору та відповідності його тендерній пропозиції - порушень не установлено.
У пункті 3 наведеного висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів не допущення їх в подальшому та протягом п`яти робочих
днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів
Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що з боку позивача відсутні жодні порушення норм закону України «Про публічні закупівлі» при визначенні переможця закупівлі UA-2021-10-25-006986-Ь, а відтак підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ» немає , а отже і висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-25-006986-b від 10.02.2022 року не ґрунтується на вимогах чинного законодавства України та підлягає скасуванню.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 якого моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Статтею 5 Закону України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII) передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).
За приписами пункту 14 частини першої статті 1 Закону України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII) установлено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з пунктом 22 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
За приписами пунктів 31, 32 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста стаття 8 Закону № 922-VIII).
За приписами частини сьомої згаданої статті Закону № 922-VIII визначено, що у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Статтею 22 Закону № 922-VIII передбачено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина 3 статті 22 Закону № 922-VIII).
З матеріалів справи вбачається , що в тендерній документації на закупівлю «Електронне обладнання» (діод лавинний) в Додатку 4 Замовником встановлені технічні, якісні та кількісні характеристики предмету закупівлі. 
Технічна специфікація у тендерної документації (файл « 37 ТД діод лавинний.dосх, стор. 21 Додаток 4) відображена у таблиці, яка містить цифрове позначення продукції в автоматизованому класифікаторі продукції, найменування та опис предмету закупівлі, одиниця виміру, кількість та характеристики (№ креслення, марка (модель), ґатунок, розмір ДСТУ (ТУ), ГОСТ). 
При цьому, в таблиці технічної специфікації характеристики визначені з відповідним посиланням: «Відповідно Технічних вимог до предмету закупівлі»:, тобто вказані технічні характеристики та вимоги до продукції надані у таблиці розділу 1 «Технічні вимоги до предмету закупівлі» (файл « 37 ТД діод лавинний.dосх, стор. 22 Додаток 4) тендерної документації.
Учасником-переможцем ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ» у складі тендерної пропозиції надано файл « 12-тс дод4.рсіг», в якому міститься інформація стосовно кількісних, технічних та якісних характеристик предмету закупівлі, яка відповідає вимогам підпункту 3 пункту 1 розділу III тендерної документації.
Враховуючи Розділ III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» пункт 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» підпункт 3, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі якщо це передбачено тендерною документацією), та завантаження файлів в електронну систему закупівель сканкопій, зокрема, інформацією про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі згідно з вимогами Додатку 4 тендерної документації.
Детальна інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, зокрема відповідна технічна специфікація, розміщені в Додатку 4 тендерної документації.
При цьому, таблицею в Додатку 4, документації не передбачено вимог щодо необхідних технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі.
У зазначених вище тендерних пропозиціях встановлені вимоги саме до продукції. Вимоги надати інформацію в складі тендерної пропозиції у вигляді такої таблиці відсутні.
В свою чергу суд зазначає. що надати документи на підтвердження відповідності продукції вимогам нормативних документів та вказати дані щодо якісних і технічних характеристик предмету закупівлі учасник повинен на виконання розділу 2 Додатку 4 документації. 
Відповідні умови учасник ТОВ «ДАЙМ ТЕХПОСТАЧ» виконав, що вбачається з матеріалів справи.  
Виявлені відповідачем в ході моніторингу в даній справі недоліки, які стали підставою для ухвалення оскаржуваного Висновку, на переконання суду, не можуть розцінюватись як невідповідність тендерної пропозиції умовам тендерної документації та їх наявність, відповідно, не могла спотворити результати проведених торгів. Відтак, не можна стверджувати про порушення при проведенні процедури закупівлі в даній справі вимог абзацу другого пункту другого частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ.
Щодо доводів апеляційної скарги про відсутність порушеного права позивача, оскільки оскаржуваний висновок не породжує юридичних наслідків для позивача, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Відповідно до усталеної судової практики обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду; порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення; вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача; під час розгляду кожної справи суд повинен встановити чи має місце порушення прав та інтересів позивача, адже без цього не можна виконати завдання судочинства (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №802/2474/17-а та постанови Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №640/14623/20, від 18.03.2021 у справі №826/3932/17, від 19.05.2021 у справі №826/13229/16, від 21.12.2021 у справі №370/2759/18).
Згідно висновків, викладених в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року по справі № 260/319/20, за якими варто виходити із системного тлумачення приписів статті 7-1 Закону № 922 - VIII, яке дозволяє дійти висновку, що під час здійснення моніторингу публічних закупівель правовідносини виникають між органом державного фінансового контролю та замовником, який може надавати пояснення щодо процедури закупівлі, оскаржувати висновок про результати моніторингу тощо. Саме на замовника покладається обов`язок усунути виявленні порушення, а у випадку, якщо порушення, визначені у висновку, не будуть усунуті і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".
Таким чином, висновок про результати моніторингу закупівлі як акт індивідуальної дії безпосередньо стосується прав та законних інтересів замовника публічної закупівлі і саме замовнику на підставі частини десятої статті 7-1 Закону № 922 - VIII надано право у випадку незгоди з інформацією, викладеною у висновку, оскаржити такий висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
При цьому, колегія суддів зазначає, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, так як його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель.
Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 02.04.2020 у справі № 400/2165/19.
За вказаних обставин, зважаючи на те, що оскаржуваний висновок містить положення про зобов`язання позивача, як замовника процедури закупівлі, усунути встановлені моніторингом порушення процедури закупівлі, а також зважаючи на те, що положеннями №922-VIII передбачена відповідальність замовника за неусунення встановлених порушень, колегія суддів зазначає про необґрунтованість доводів апеляційної скарги щодо недоведеності з боку позивача порушення його прав та законних інтересів у зв`язку із складанням оскаржуваного висновку.
Колегія суддів відхиляє посилання відповідача на висновки, викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року по справі № 260/319/20, оскільки у цій справі Верховним Судом досліджувалось питання щодо права на оскарження висновку моніторингу учасником процедури публічної закупівлі, а не замовником публічної закупівлі, у разі якщо такий висновок стосується учасника процедури публічної закупівлі.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуваний висновок висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-25-006986-b від 10.02.2022 року не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а, отже, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування не вбачається.
Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 
Керуючись ст. ст.  242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328  Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу    залишити без задоволення.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 07.03.2023 по справі № 520/4383/22  залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	З.Г. Подобайло 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	Н.С. Бартош    О.В. Присяжнюк