Ухвала
 
12 жовтня 2023 року
м. Київ
 
справа № 705/4886/21
 
провадження № 61-14451ск23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І.,                Литвиненко І. В., 
 
розглянув касаційну скаргу Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області на постанову Черкаського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Паланська сільська рада, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення з посади, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, 
 
ВСТАНОВИВ:
У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом у якому, з урахуванням уточнень позовних вимог, просила скасувати наказ від 24 вересня 2021 року № 73-К «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 »; визнати незаконним та скасувати наказ № 74-К від 27 вересня 2021 року «Про звільнення директора Городецької гімназії» ОСОБА_1 ; поновити ОСОБА_1 на посаді директора Городецької гімназії Паланської сільської ради Уманського              району Черкаської області; стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 17 235,97 грн, моральну             шкоду у розмірі 50 000,00 грн, витрати понесені у зв`язку з відрядженням                 на курси підвищення кваліфікації в сумі 1 131,60 грн та судові витрати у розмірі 5 000,00 грн за адвокатські послуги.
 
Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 квітня 2023 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з заявою про вирішення трудового спору. У задоволенні позову відмовлено.
Постановою Черкаського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката                      Менчинської В. В. задоволено частково.
Рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 квітня
2023 року в частині скасування та визнання незаконними наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди скасовано. Прийнято в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задоволено частково.
Скасовано наказ начальника відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської міської ради Уманського району Черкаської області від 24 вересня 2021 року № 73-К «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 ».
Визнано незаконним та скасовано наказ начальника відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської міської ради Уманського району Черкаської області № 74-К від 27 вересня 2021 року «Про звільнення директора Городецької гімназії» ОСОБА_1 .
Поновлено ОСОБА_1 на посаді директора Городецької гімназії Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області з 29 вересня 2021 року.
Стягнуто з відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 370 948,05 грн.
Стягнуто з відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн.
Стягнуто з відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 5 916,66 грн. В решті рішення суду залишено без змін.
У жовтні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області, у якій посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Черкаського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року та залишити в силі рішення суду першої інстанції. 
 
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.
 
Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).
 
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.
 
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Згідно з частиною четвертою статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:                         1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;                2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду;                4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.
Предметом спору у цій справі є вимоги як немайнового характеру, заявлені щодо скасування наказу та поновлення на роботі, так і майнового характеру, а саме стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 370 948,05 грн та відшкодування моральної шкоди у                 розмірі 20 000,00 грн.
Отже, ціна позову складає 390 948,05 грн, що станом на 01 січня 2023 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн х 250 = 671 000,00 грн).
 
Ураховуючи наведене, справа є незначної складності, не є справою з ціною позову, яка перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.
 
Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
 
При цьому Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства, які дали можливість дійти висновку про малозначність справи. 
 
Судом враховано, що доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки судом доказів, що у силу вимог статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.
 
Переглядаючи справи в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
 
Касаційна скарга та додані до неї матеріали містять посилання на випадки, передбачені підпунктом в) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню: якщо справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.
 
Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, вважає, що наведені заявником обставини не дають підстав для висновку про те, що касаційна скарга містить підтвердження того, що справа має виняткове значення для заявника.  
 
Під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

 
 
Згідно з положеннями частини першої статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
 
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
 
Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.
 
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року, § 45; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року, § 37).
 
З урахуванням наведеного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, яке не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
 
Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною шостою, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області на постанову Черкаського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу освіти, культури, молоді та спорту Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета                             спору - Паланська сільська рада, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення з посади, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                              Є. В. Петров 

А. І. Грушицький 

І. В. Литвиненко