ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 року	Львів	Справа № 380/18364/23 пров. № А/857/17333/23	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :
головуючого судді                                        Мікули О. І.
суддів                                                            Курильця А. Р., Пліша М.А.

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 380/18364/23 за адміністративним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" до Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови,

суддя в 1-й інстанції – Мартинюк В. Я.,
час ухвалення рішення – 11.09.2023 року, 
місце ухвалення рішення – м. Львів,
дата складання повного тексту рішення – не зазначено,

                                                    в с т а н о в и в:

Позивач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" звернулося в суд з позовом до відповідача - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, в якому просило, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, визнати протиправною і скасувати постанову № 99-м від 30 вересня 2021 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 35685 грн. 00 коп.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2023 року позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" до Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови залишено без розгляду.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" подало апеляційну скаргу з підстав неповного з`ясування обставин справи, порушення норм процесуального права. В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що лист від ІДАБК позивач не отримував і в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення стоїть не підпис позивача. Вважає посилання суду на частину третю статті 123 КАС України помилковим, оскільки факт пропуску процесуального строку був відомий суду ще до відкриття  провадження у справі, адже позивач подав заяву про поновлення такого строку. Відтак ухвала суду від 11 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду не відповідає положенням статті 123 КАС України. Просить скасувати ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що відповідно до частини 4 статті 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Враховуючи положення ст.312 КАС України суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо можливості розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що 04 серпня 2023 року через систему «Електронний суд» Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" звернулось до суду із позовом до  Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови № 99-м від 30 вересня 2021 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 35685 грн. 00 коп. (зареєстровано судом 07 серпня 2023 за вх. № 60230).
Одночасно подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій позивач зазначає, що, встановивши 24 липня 2023 року з матеріалів виконавчого провадження про наявність оскаржуваної постанови, без жодних зволікань підготував до суду позовну заяву про її скасування. Посилається на те, що 02 червня 2021 року було проведено загальні збори співвласників ОСББ "Нова Громада", за результатами проведення яких обрано нове правління ОСББ з 03 червня 2021 року. Лише 07 грудня 2021 року було виконано рішення загальних зборів та змінено голову правління ОСББ з ОСОБА_1 на ОСОБА_2 . Жодної документації з діяльності ОСББ "Нова громада" новому голові не передавалось. Також всі документи відповідачем скеровувались на адресу реєстрації ОСББ "Нова Громада", будинок АДРЕСА_1 , що є об`єктом реконструкції.
Ухвалою суду від 14 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу встановлено строк для усунення зазначених у мотивувальній частині ухвали недоліків шляхом долучення до позовної заяви постанови № 33-м від 30 вересня 2022 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 35 685,00 грн.
Ухвалою суду від 21 серпня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі.
Ухвалою суду від 29 серпня 2023 року позовну заяву повторно залишено без руху, а позивачу встановлено строк для усунення зазначених у мотивувальній частині ухвали недоліків шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску та доказів, що підтверджують причини пропуску такого.
Суд зазначив, що в матеріалах справи наявний супровідний лист № 0006-вих.-89481 від 01 жовтня 2021 року, яким відповідач надіслав позивачу згадану постанову. 
Крім того, в матеріалах справи наявне також рекомендоване повідомлення про вручення оскаржуваної постанови з відміткою «вручено особисто», підписом позивача та датою «12.10.2021 року», а, відтак, саме з цього моменту позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, однак до суду звернувся лише 07 серпня 2023 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.
Також, судом не взято до уваги посилання позивача на зміну голови ОСББ та не отриманням оскарженої постанови, оскільки вони спростовуються уже згаданими вище обставинами.
06 вересня 2023 року представником позивача – адвокатом Янчак П.О. подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій посилається на ті ж обставини, що й у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яка була первинно долучена до позовної заяви. Окрім того, посилається на те, що підпис на повідомленні про вручення оскаржуваної постанови не є підписом ОСОБА_2 як голови ОСББ, а також підписом уповноважених представників. Стверджує, що у згадному повідомленні стоїть не підпис позивача. Також зазначає, що жодних доказів про належне повідомлення відповідачем уповноваженого представника позивача про розгляд справи в матеріалах справи немає. Крім того, посилається на те, що усі рішення ІДАБК, які виносились відповідачем у зв`язку із скасуванням позивачу дозволу на виконання будівельних робіт, були оскаржені та скасовані в судовому порядку. Вказане додатково свідчить, що позивач звертався за захистом своїх прав до суду та займав активну позицію щодо відновлення своїх прав за наслідком винесення відповідачем всіх відомих позивачу рішень.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що представником позивача не наведено об`єктивних обставин, які б не дозволяли позивачу звернутися до суду у визначений законодавством строк, а твердження, на які позивача посилається у своїй заяві від 06 вересня 2023 року, не можуть вважатись поважними для поновлення такого строку.

Даючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Частиною першою статті 5 КАС України закріплено право особи на звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому цим Кодексом, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, та викладено перелік можливих способів їх захисту.
Загальні норми процедури судового оскарження в межах розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.
На підставі частин першої – третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Велика Палата Верховного Суду зауважує, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Щодо покликання скаржника на те, що підпис на повідомленні про вручення оскаржуваної постанови не є підписом ОСОБА_2 як голови ОСББ, а також підписом уповноважених представників, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про те, що згідно з рекомендованим повідомленням про вручення, на ньому вказана та ж сама юридична адреса, що й позивач зазначає у позовній заяві і таке містить відмітку «вручено особисто», з підписом позивача та датою «12.10.2021 року».
Згідно з пунктом 78 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, поштові відправлення, адресовані юридичним особам, можуть видаватися їх представникам, уповноваженим в установленому законодавством порядку на одержання поштових відправлень.
У разі коли під час надсилання реєстрованого поштового відправлення юридичній особі відправником поряд з юридичною особою як адресат було зазначено фізичну особу, таке відправлення може бути видане відповідній особі.
Як правильно зазначив суд першої інстанції, при належному добросовісному відношенні до своїх прав та виконанні своїх обов`язків позивач не був би позбавлений можливості подати адміністративний позов у межах строку, встановленого статтею 122 КАС України, проте таким правом не скористався.
При цьому законодавством не визначено обов`язку відповідача доводити до відома власників цього будинку.
Колегія суддів обумовлює ту обставину і таке не заперечує скаржник, що судами розглядалась справа про скасування наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові № 17/20 від 13 травня 2020 року «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 08 жовтня 2018 № ЛВ 112182811646 на об`єкт «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку на АДРЕСА_1 » (рішення суду від 19.05.2022 року у справі № 380/16053/21).
Судом встановлено, що під час розгляду даної справи представником ОСББ «Нова Громада» – адвокатом Андрій Лазор 26 жовтня 2021 року було надано письмові документи, серед яких: копія постанови № 99-м від 30 вересня 2021 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; копія супровідного листа про надсилання даної постанови від 30 вересня 2021 року та копія поштового рекомендованого відправлення (а.с. 58-64), чим спростовано твердження скаржника про те, що позивачу не було відомо про оспорену постанову відповідача. 
Згідно із ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України, передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Згідно з частинами 3, 4 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Аналізуючи наведені вище правові норми та встановлені фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, оскільки встановлено, що позивач, будучи обізнаним про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, у встановлений строк звернення до суду не звернувся, доказів обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду не надав.
Доводи апеляційної скарги позивача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
Згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09 грудня 1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Стаття 316 КАС України передбачає, що суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про залишення позовних вимог без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Керуючись ст.243, 308, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -
                                                    
                                                     п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" залишити без задоволення, а ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 380/18364/23 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя	 	О. І. Мікула 	
судді	 	А. Р. Курилець 	
 	 	М. А. Пліш  	
Повне судове рішення складено 22 грудня 2023 року.