ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
                                                                                     Головуючий І інстанції: Шевченко О.В..
01 грудня 2023 р. 	Справа № 520/21158/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Рєзнікової С.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 04 вересня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним висновку службового розслідування, наказів, -
В с т а н о в и в:
07.08.2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить:
- визнати протиправним висновок службового розслідування від 03.06.2022 року, вчиненого за наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУ НП в Харківській області) № 608 від 10.05.2022 року, відносно неї та скасувати пункт 24 висновку, який суперечить вимогам ч.2 ст. 3 та ч.1 ст. 24, 59 Конституції України, ст. ст. 14, 18, 19, 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі – Порядок № 893) та не відповідає фактичним обставинам справи;
- визнати протиправним та скасувати пункт 26 наказу ГУ НП в Харківській області від 03.06.2022 року № 296 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУ НП в Харківській області» відносно неї;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ НП в Харківській області за № 289 о/с від 14.06.2022 року про звільнення її у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, згідно з Законом України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі – Закон № 580-VIII) за п.6 ч.1 ст. 77.
 Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 року відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП в Харківській області в частині позовних вимог щодо визнання протиправним висновку службового розслідування від 03.06.2022 року, вчиненого за наказом начальника ГУ НП в Харківській області № 608 від 10.05.2022 року, відносно ОСОБА_1 та скасувати пункт 24 висновку на підставі п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України..
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку із поданням позову після закінчення строків, установлених законом, без зави про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду. Для усунення недоліків встановлено десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
24.08.2023 року на виконання вимог зазначеної ухвали позивачем надано заяву про поновлення процесуального строку на звернення до суду, в якій ОСОБА_1 зазначила, що з наказом ГУ НП в Харківській області від 03.06.2022 року № 296 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУ НП в Харківській області» вона ознайомилася лише 08.02.2023 року. Відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП України поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто, останнім днем її звернення до суду за захистом порушених прав, є 23.02.2023 року. Харківським окружним адміністративним судом зареєстровано її позовну заяву в суді 22.02.2022 року (справа № 520/4048/23), тобто в 15-денний термін після ознайомлення з наказом № 296 від 03.06.2022 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУ НП в Харківській області». Ухвалою суду по справі № 520/4048/23 від 01.03.2023 року позов залишено без руху та наданий десятиденний строк на усунення недоліків. Вона з фізичної неспроможності не оскаржила ухвалу суду по справі № 520/4048/23 від 01.03.2023 року, про наявність якої вона узнала 07.03.2023 року, оскільки у період з 14.03.2023 року по 31.03.2023 хворіла, про що свідчить лікарська довідка. В свою чергу, її захворювання стало причиною не подання до суду заяви про поновлення строків для звернення до суду. Ухвалою від 15.03.2023 року позов по справі № 520/4048/23 повернуто.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 року з підстав, установлених п. 9 ч. 4  ст. 169 КАС України, адміністративний позов ОСОБА_1 повернуто позивачу.
Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано до суду доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, а підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду, визнані судом неповажними.
Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 року про повернення позовної заяви, та направити справу для продовження її розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що станом на 14.09.2023 року, посадові особи ГУ НП в Харківській області не ознайомлювали її з наказом від 03.06.2022 року № 296 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУ НП в Харківській області» та з наказом № 289 о/с від 14.06.2022 року про виконання застосованого дисциплінарного стягнення. Суд не встановивши день, з якого потрібно вести відлік часу на оскарження, формально підійшов до причин пропуску 15-денного строку на звернення до суду за захистом порушених прав, без врахування обставин, в яких вона знаходилась з 24.02.2022 року по 10.09.2022 року. На даний час їй відомо про існування таких наказів, але вона з ними не ознайомлена.
Відзив на апеляційну скаргу від відповідача не надходив, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 320 КАС України слід скасувати, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що наказом ГУ НП в Харківській області від 14.06.2022 року № 289 о/с згідно з Законом № 580-VIII за п. 6 ч.1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до дисциплінарного статуту Національної поліції) інспектора сектору кадрового забезпечення Ізюмського районного управління поліції ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 14.06.2022 року. (а.с. 72).
Відповідно до ч. 2  ст. 55 Конституції України  кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.
Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає  КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частина 1  ст. 118 КАС України  визначає, що процесуальні строки - це встановлені  законом  або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються  законом, а якщо такі строки  законом  не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Відповідно до ч. 2  ст. 122 КАС України  позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з ч. 3  ст. 122 КАС України  для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У силу ч. 5  ст. 122 КАС України  для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Отже,  КАС України  передбачено можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду не лише цим Кодексом, а також іншими законами, які мають перевагу в застосуванні порівняно із строками, визначеними в ч. 2 та ч. 5  ст. 122 цього Кодексу.
Частиною ч. 4 ст. 31 Закону України від 05.03.2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі  - Закон № 2337-VIII) передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Колегія суддів зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.
При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.
У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.
Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 року у справі № 807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).
У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.
Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.
Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню  підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.
Згідно із ст. 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.
Абзацом 2 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Звертаючись до суду позивач просить скасувати пункт 26 наказу ГУ НП в Харківській області від 03.06.2022 року № 296 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУ НП в Харківській області» та наказ ГУ НП в Харківській області за № 289 о/с від 14.06.2022 року про звільнення у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення.
Скаржник стверджує, що із наказом від 03.06.2022 року № 296 про застосування дисциплінарного стягнення та із наказом від 14.06.2022 року № 289 о/с про виконання застосованого дисциплінарного стягнення станом на 14.09.2023 року посадові особи ГУ НП в Харківській області її не ознайомлювали.
Згідно із ст. 30 Дисциплінарного статуту НП України у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.
Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.
Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.
У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.
Разом з тим, в матеріалах справи наявний лише супровідний лист від 10.03.2023 року № 28/1аз/119-15/03-2023 про надсилання адвокату ОСОБА_2 копії витягу з наказу ГУ НП в Харківській області від 14.06.2022 року № 289 о/с та наказу ГУ НП в Харківській області від 03.06.2022 року № 296 про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з Національної поліції України ОСОБА_1 , ані доказів отримання, ані квитанції про надсилання поштою оскаржуваних наказів або зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення (форма УКРПОШТИ 119) матеріали справи не містять (а.с. 84)
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи наявна лише перша сторінка наказу ГУ НП в Харківській області від 03.06.2022 року № 296 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУ НП в Харківській області», на якій відсутні будь – які відомості щодо ОСОБА_1 (а.с. 92)
Так, відповідно до супровідного листа від 06.02.2023 року № 193/119-15/03-2023,  на звернення позивача від 22.01.2023 року, ГУ НП в Харківській області надіслало позивачу завірені копії запитуваних матеріалів службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУ НП в Харківській області від 10.05.2022 року № 608 щодо звільнення з Національної поліції України на 29 арк., які отримані ОСОБА_1 08.02.2023 року (а.с. 8). При цьому, ГУ НП в Харківській області не зазначено, які саме документи надані позивачу на 29 арк.
На підставі наведеного колегія суддів констатує, що суд першої інстанції не вжив усіх, визначених законом, заходів та не встановив усі фактичні обставини, що мають значення для правильного прийняття процесуального рішення у цій справі на стадії відкриття провадження у справі, у зв`язку з чим дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви позивачу через пропущення останнім строку звернення до суду.
Аналогічна правова позиція щодо строку звернення до адміністративного суду викладена у постанові Верховного Суду від 08.02.2023 року у справі № 120/7567/22.
За приписами ч. 5  ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.
Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню, апеляційна скарга задоволеною, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до пунктів 3, 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Керуючись ст. ст. 311, 315, 320, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 04 вересня 2023 року - скасувати.
Справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним висновку службового розслідування, наказів направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 		Л.В. Мельнікова 	
Судді	   	А.О. Бегунц    С.С. Рєзнікова