ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року	Львів	Справа № 140/14819/23 пров. № А/857/17828/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя                                  Довга О.І.,
суддя                                                       Глушко І.В., 
суддя                                                               Запотічний І.І. 

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу  Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду  від 01 вересня  2023 року  у справі № 140/14819/23 за адміністративним позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Горсталь» до Волинської митниці  про визнання протиправним  та касування  рішення про  коригування митної  вартості  товарів  (головуючий суддя Дмитрук В.В. розглянуто за правилами спрощеного  позовного провадження, м. Луцьк), - 
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод «Горсталь» (далі – ТзОВ «Завод «Горсталь», позивач ) звернулося з адміністративним позовом до Волинської митниці ( далі - митний орган, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 16.12.2022 №UA205100/2022/000029/2.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що декларантом позивача для митного оформлення товару, подано митну декларацію (МД) №22UA205100010422U1, в якій вартість ввезеного товару визначено за основним методом (за ціною договору/контракту). На підтвердження обґрунтованості заявленої в митній декларації митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант надав митному органу разом з декларацією пакет документів, а саме: рахунок-проформа (Proforma invoice) №190922-01 від 19.09.2022, рахунок-проформа (Proforma invoice) №281022-0la від 28.10.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221207-01 від 07.12.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221207-02 від 07.12.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221208-01 від 08.12.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221209-01 від 09.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 09.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 08.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 07.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 07.12.2022, платіжний документ в іноземній валюті №б/н від 29.09.2022, платіжний документ в іноземній валюті №б/н від 09.11.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №06122022-1 від 08.12.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №322-007816 від 08.12.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №322-007817 від 08.12.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №СФ-0000503 від 09.12.2022, контракт №0919 від 19.09.2022, специфікацію №1 від 19.09.2022, специфікацію №2 від 28.10.2022, додаткову угоду №1 від 01.12.2022, договір про надання послуг митного брокера №91/20 від 15.03.2021, копію митної декларації країни відправлення №22NLLBDNV8AAKBWD56 від 07.12.2022, №22NLLBDNVRA3E6WD52 від 07.12.2022, №22NLLBEZW2AN1GWD58 від 08.12.2022, №22NLLBGGQVAUBPWD51 від 09.12.2022.
Волинська митниця не погодилася із вищезазначеною декларантом митною вартістю Товару №3.1 Горизонтальний обробний центр CMS з ЧПУ, 2003 року виготовлення. 16.12.2022 службовою особою Волинської митниці видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA205100/2022/000353.
Зазначеною карткою митним органом відмовлено в прийнятті поданої для митного оформлення митної декларації та винесено рішення від 16.12.2022 UA205100/2022/000029/2 про коригування митної вартості товарів.
Позивач вважає рішення відповідача про коригування митної вартості товарів UA205100/2022/000029/2 від 16.12.2022 неправомірним та таким, що підлягає скасуванню.
Рішенням  Волинського окружного адміністративного  суду від 01 вересня 2023 року  адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 16.12.2022 №UA205100/2022/000029/2. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Горсталь» судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривень 00 копійок.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції  Волинська митниця подала апеляційну скаргу. З посиланням на невірне застосування судом першої інстанції норм матеріального права просить рішення суду першої інстанції скасувати, та прийняти нове, яким у задоволені позову відмовити.  Зокрема апелянт зазначає що під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товарів за МД №UA205100/2022/010422 встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, не дають можливості перевірити розрахунок числового значення митної вартості та містять розбіжності, а саме: за умовами терміну поставки Інкотермс - FCA, вибір місця навантаження напряму впливає на зобов`язання продавця товару завантажити даний товар, якщо таке завантаження відбувається на території продавця, в іншому випадку вартість навантажувальних робіт несе покупець і така вартість повинна включатися до митної вартості, про що в митного органу відсутня інформація (завантаження товару здійснено в Zaltbommel).  Апелянт зазначає, що частиною десятою статті 58 МК України визначено, що витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України є однією із складових митної вартості, які додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включені до неї. Даний товар не можливо ідентифікувати за поданими до митного оформлення інвойсами.
Зважаючи на розбіжності та спрацювання основних профілів ризику, а також згідно вимог наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» (далі - Методичні рекомендації №476) та згідно ст.53-54 МК України декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначенимидоговором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 
Однак, декларант не надав інших додаткових документів для підтвердження митної вартості, про що повідомив листом від 16.12.2022.
Митну вартість товару за МД №UA205100/2022/010422 визначено за резервним методом зі статтею 64 Митного кодексу України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби: товар 3 - за МД 209140/2022/12741 від 15.02.2022 та 209140/2022/14394 від 18.02.2022 - на рівні 2,17 Дол.США/кг.
Зазначив, що згідно ч. 8 ст. 55 МК України протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються. Проте, ТзОВ «Завод Горсталь» з додатковими документами на підтвердження заявленого рівня митної вартості до митниці в межах 80 днів з дня випуску товару не зверталось.
Вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA205100/2022/000029/2 від 16.12.2022 оформлене з додержанням вимог ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України та Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195.
17.11.2023  ТзОВ «Завод «Горсталь» подало відзив на апеляційну скаргу.  У відзиві  позивач  підтримує свою мотивацію щодо  безпідставності поданої апеляційної скарги, вважає що суд першої інстанції повно та всебічно дослідив всі обставини спору між сторонами. 
У відповідності до частини першої  статті 311 Кодексу адміністративного судочинства  (далі  КАС), суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене за  правилами  спрощеного позовного  провадження без повідомлення  учасників справи за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення  з огляду на наступні підстави.
19.09.2022 між ТзОВ «Завод «Горсталь» (Покупець) та компанією «UTB Industrial Acquisitions.B.V.», Валвейк, Нідерланди, (Продавець) укладено Контракт №0919 на купівлю обладнання (Товар), асортимент, кількість та ціни якого вказуються в інвойсах та Специфікаціях до даного контракту.
Декларантом - ТзОВ «Завод «Горсталь», в порядку електронного декларування, до Волинської митниці подано митну декларацію №22UA205100010422U1 з описом товару: «Горизонтальний обробний центр СМS з ЧПУ, 2003 року виготовлення, - 1 шт. Призначений для фігурної обробки піщаних форм у ливарному виробництві. Не являється товаром військового призначення та подвійного використання. Наявні сліди корозії, подряпини. Поставляється в розібраному стані для зручності транспортування», згідно якої фактурна вартість товару становить 30 000,00 євро (графа 42).
До митного оформлення разом із вказаною МД декларант подав такі документи: рахунок-проформа (Proforma invoice) №190922-01 від 19.09.2022, рахунок-проформа (Proforma invoice) №281022-0la від 28.10.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221207-01 від 07.12.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221207-02 від 07.12.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221208-01 від 08.12.2022, рахунок-фактуру (Commercial Invoice) №20221209-01 від 09.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 09.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 08.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 07.12.2022, автотранспортну накладну (CMR) б/н від 07.12.2022, платіжний документ в іноземній валюті №б/н від 29.09.2022, платіжний документ в іноземній валюті №б/н від 09.11.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №06122022-1 від 08.12.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №322-007816 від 08.12.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №322-007817 від 08.12.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №СФ-0000503 від 09.12.2022, контракт №0919 від 19.09.2022, специфікацію №1 від 19.09.2022, специфікацію №2 від 28.10.2022, додаткову угоду №1 від 01.12.2022, договір про надання послуг митного брокера №91/20 від 15.03.2021, копію митної декларації країни відправлення №22NLLBDNV8AAKBWD56 від 07.12.2022, №22NLLBDNVRA3E6WD52 від 07.12.2022, №22NLLBEZW2AN1GWD58 від 08.12.2022, №22NLLBGGQVAUBPWD51 від 09.12.2022.
16.12.2022 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205100/2022/000029/2, відповідно до якого відмовлено у визнанні заявленої декларантом митної вартості товарів. 
У зв`язку із неподанням додаткових документів, митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації наявної в митного органу – товар 3 за МД 209140/2022/12741 15.02.2022 та 209140/2022/14394 від 18.02.2022 - на рівні 2,17 Дол.США/кг.
Крім того, Волинська митниця видала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205100/2022/000353.
В подальшому, як вбачається із матеріалів справи, спірний товар було випущено у вільний обіг за МД №22UA205100010449U4.
Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що  відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом – за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.
Таким чином, на думку суду першої інстанції,  рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 16.12.2022 №UA205100/2022/000029/2 є необґрунтованими та безпідставними, не ґрунтується на нормах чинного законодавства, тому його слід визнати протиправним та скасувати, а позов задовольнити.
Колегія суддів погоджується з  висновками суду першої інстанції  та зазначає. 
Згідно із положеннями частини 2  статті 19 Конституції України  органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються  МК України  та іншими законами України.
Згідно з частиною першою  статті 246 МК України  метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.
Частина перша  статті 257 МК України  передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Статтею 49 МК України  встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до  статті 51 МК України  митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього  Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до  глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до  статті 52 МК України  заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому  розділом VIII цього Кодексу  та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Як встановлено частиною першою  статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною другою  статті 53 МК України  визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій  статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини третьої  статті 53 МК України  у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до частини четвертої  статті 53 МК України  у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Відповідно до частини п`ятої  статті 53 МК України  забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частини першої, другої  статті 54 МК України  контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій  статті 58 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 1 частини четвертої  статті 54 МК України  митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини п`ятої  статті 54 МК України  митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.
Аналізуючи наведені вище норми, колегія суддів зазначає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій  статті 53 МК України  (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені  статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Відповідно до  статті 57 МК України  визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього  Кодексу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених  статтею 64 цього Кодексу.
Апеляційний суд зауважує, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Згідно з частиною шостою  статті 54 МК України  митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій  статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у  главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi. Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома  статті 54 МК України).
Відповідно до частини першої  статті 55 МК України  рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою  статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Як визначено частиною другою  статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару – «Горизонтальний обробний центр СМS з ЧПУ, 2003 року виготовлення, - 1 шт. Призначений для фігурної обробки піщаних форм у ливарному виробництві. Не являється товаром військового призначення та подвійного використання. Наявні сліди корозії, подряпини. Поставляється в розібраному стані для зручності транспортування».
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом – за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. 
На думку колегії суддів, подані декларантом, відповідно до частини другої статті 53 МК України, документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом.
Так, контрактом купівлі-продажу від 19.09.2022 № 0919 визначено, що оплата поставленого товару здійснюється в євро банківським переказом на рахунок «Продавця» згідно з виставленим рахунком-фактурою. Умови оплати та строки поставки: зазначені в Специфікаціях до цього Договору. Усі податки та збори, а також інші витрати та формальності, включаючи банківські, в країні доставки оплачує «Продавець». Усі податки та збори, а також інші витрати та формальності, у тому числі банківські, пов`язані з доставкою товару в країну призначення та пункт розвантаження, оплачує «Покупець».
Ціна імпортованого товару становить 30 000,00 євро, що відповідає вартості товару, зазначеної у Специфікації №2 від 28.10.2022 з урахуванням Додаткової угоди №1 від 01.12.2022 до Специфікації №2: загальна вартість Товару складає 120 000,00 (сто двадцять тисяч) Євро, включно з ПДВ на умовах поставки FCA (Bossekаmp 6, 5301 LZ Zalbommel (NLD) згідно правил Інкотермс 2010; Умови оплати: 100% передоплата.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом було виявлено, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. За умовами терміну поставки Інкотермс - FCA, вибір місця навантаження напряму впливає на зобов`язання продавця товару завантажити даний товар, якщо таке завантаження відбувається на території продавця, в іншому випадку вартість навантажувальних робіт несе покупець і така вартість повинна включатися до митної вартості, про що в митного органу відсутня інформація (завантаження товару здійснено в Zaltbommel).
Згідно з контрактом від 19.09.2022 №0919 визначено, що усі податки та збори, а також інші витрати та формальності, включаючи банківські, в країні доставки оплачує «Продавець». Таким чином, жодних витрат на навантаження придбаного товару ТОВ «Завод «Горсталь» не несло.
Враховуючи те, що відвантаження придбаного ТОВ «Завод «Горсталь» промислового обладнання відбулась з місця, що належить продавцю компанії «UTB Industrial Acquisitions.В.V.», тому відповідно до погоджених умов поставки - FCA NL Zaltbommel витрати на навантаження поніс продавець.
Також довідками про транспортні витрати від 08.12.2022 ФОП ОСОБА_1 підтверджується, що нею надано ТзОВ «Завод «Горсталь» транспортно-експедиційні послуги за маршрутом м Zaltbommel (Нідерланди) - м Горохів (Україна) автомобілем Renault держномер НОМЕР_1 з причепом держномер НОМЕР_2 та автомобілем Volvo FH EURО5 держномер НОМЕР_3 з причепом держномер НОМЕР_4 відповідно. Завантаження вантажу здійснювалось за рахунок продавця. Страхування вантажу не проводилось.
В свою чергу ФОП ОСОБА_1 виставлено ТзОВ «Завод «Горсталь» рахунки на оплату транспортно-експедиційних послуг №322-007816 та №322-007817 від 08.12.2022, рахунок-фактура №СФ-0000503 від 09.12.2022.
Як вбачається з поданих до митного оформлення документів страхування товару не здійснювалось, жодних договорів з третіми особами, пов`язаними з договором про поставку товару, ТзОВ «Завод «Горсталь» не укладав та платежів не здійснював, оскільки товар придбавався безпосередньо у продавця компанії «UTB Industrial Acquisitions В.V.», що підтверджується Контрактом 0919 від 19.09.2022, Специфікаціями №1 від 19.09.2022 та №2 від 28.10.2022, рахунками-проформами, що подавались до митного оформлення.
Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки навантажувальні роботи товару здійснювалися Продавцем на його території, тому позивач правомірно не включив вартість даних робіт до митної вартості товару.
З урахуванням вищенаведеного, відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами та вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.
Вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Відтак, наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Як вбачається з оскаржуваного рішення, відповідач митну вартість визначив за другорядним методом – резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.
Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на ідентичний або подібний (аналогічних) товар, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
З врахуванням  викладеного подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товарів. При цьому, подані документи не містили розбіжностей чи ознак підробки, водночас підтверджували числові значення митної вартості.
Отже, на думку апеляційного суду, рішення відповідача від 16.12.2022 року №UA205100/2022/000029/2 про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та немотивованим, а тому, як вірно зазначив суд першої інстанції, таке рішення підлягає скасуванню як протиправне.
Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу та послуги письмового перекладу,  колегія суддів погоджується з доводами  суду першої інстанції щодо правомірності такої вимоги.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційних скарг їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.
Згідно з  ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.
В розумінні  ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до  ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст.  308,  311,  315,  316,  321,  322,  325,  328 КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Волинської митниці залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2023 року у справі № 140/14819/23  без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої  статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	О. І. Довга 	
судді	 	І. В. Глушко 	
 	 	І. І. Запотічний