ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/28536/20                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Аблов Є.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  28 листопада 2023 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.
суддів: Аліменка В.О., Безименної Н.В.,  

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Служби безпеки України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року (справу розглянуто в порядку спрощеного провадження) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, 

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:
-     визнати протиправною бездіяльність СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки:
станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року): посадовий оклад - 11 032, 66 грн, оклад за військовим званням         - 1 752, 66 грн, надбавка за вислугу років - 6 392, 66 грн, а також встановлені додаткові види грошового забезпечення у відсоткових значеннях, встановлених СБУ на час виходу на пенсію у грудні 2007 року, а саме: підвищення посадового окладу (50%) - 5 516, 33 грн, надбавки по Указу Президента від 04 жовтня 1996 року №925 (100%) - 11 032, 66 грн, надбавки маючим право на пенсію (50 %) - 5 516, 33 грн, надбавки за безперервну службу (90 %) - 9 929, 39 грн, надбавки за інформаційно-аналітичне забезпечення (20 %) - 2 206, 53 грн, надбавки за особливі умови служби (50 %) - 9 588, 99 грн, надбавки за оперативно-розшукову діяльність (20 %) - 2 206, 53 грн, надбавка за роботу з таємними документами (15 %) - 1 654, 90 грн, надбавки в підрозділах «К» (50 %) - 5 516,33 грн, надбавки за почесне звання «заслужений» (20 %) - 2 206, 53 грн, премії (40 %) - 4 413, 06 грн, всього 78 965, 50 грн;
станом на 1 січня 2020 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку з вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою д Додатку 14 та пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 від З серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 5 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року): посадовий оклад - 12 486, 76 грн, оклад за військовим званням         - 1 983, 66 грн, надбавка за вислугу років - 7 235, 21 грн, а також встановлені додаткові види грошового забезпечення у відсоткових значеннях, встановлених СБУ на час виходу на пенсію у грудні 2007 року, а саме: підвищення посадового окладу (50%) - 6 423, 38 грн, надбавки по Указу Президента від 04 жовтня 1996 року №925 (100%) - 12 486, 76 грн, надбавки маючим право на пенсію (50 %) - 6 243, 38 грн, надбавки за безперервну службу (90 %) - 11 238, 08 грн, надбавки за інформаційно-аналітичне забезпечення (20 %) - 2 497, 35 грн, надбавки за особливі умови служби (50 %) - 10 852, 82 грн, надбавки за оперативно-розшукову діяльність (20 %) - 2 497, 35 грн, надбавка за роботу з таємними документами (15 %) - 1 873, 01 грн, надбавки в підрозділах «К» (50 %) - 6 243, 38 грн, надбавки за почесне звання «заслужений» (20 %) - 2 497, 35 грн, премії (40 %) - 4 994, 70 грн, всього 89 373, 19 грн;
- зобов`язати СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновленої довідки:
станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року): посадовий оклад - 11 032, 66 грн, оклад за військовим званням         - 1 752, 66 грн, надбавка за вислугу років - 6 392, 66 грн, а також встановлені додаткові види грошового забезпечення у відсоткових значеннях, встановлених СБУ на час виходу на пенсію у грудні 2007 року, а саме: підвищення посадового окладу (50%) - 5 516, 33 грн, надбавки по Указу Президента від 04 жовтня 1996 року №925 (100%) - 11 032, 66 грн, надбавки маючим право на пенсію (50 %) - 5 516, 33 грн, надбавки за безперервну службу (90 %) - 9 929, 39 грн, надбавки за інформаційно-аналітичне забезпечення (20 %) - 2 206, 53 грн, надбавки за особливі умови служби (50 %) - 9 588, 99 грн, надбавки за оперативно-розшукову діяльність (20 %) - 2 206, 53 грн, надбавка за роботу з таємними документами (15 %) - 1 654, 90 грн, надбавки в підрозділах «К» (50 %) - 5 516,33 грн, надбавки за почесне звання «заслужений» (20 %) - 2 206, 53 грн, премії (40 %) - 4 413, 06 грн, всього 78 965, 50 грн;
станом на 1 січня 2020 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку з вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою д Додатку 14 та пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 від З серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 5 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року): посадовий оклад - 12 486, 76 грн, оклад за військовим званням         - 1 983, 66 грн, надбавка за вислугу років - 7 235, 21 грн, а також встановлені додаткові види грошового забезпечення у відсоткових значеннях, встановлених СБУ на час виходу на пенсію у грудні 2007 року, а саме: підвищення посадового окладу (50%) - 6 423, 38 грн, надбавки по Указу Президента від 04 жовтня 1996 року №925 (100%) - 12 486, 76 грн, надбавки маючим право на пенсію (50 %) - 6 243, 38 грн, надбавки за безперервну службу (90 %) - 11 238, 08 грн, надбавки за інформаційно-аналітичне забезпечення (20 %) - 2 497, 35 грн, надбавки за особливі умови служби (50 %) - 10 852, 82 грн, надбавки за оперативно-розшукову діяльність (20 %) - 2 497, 35 грн, надбавка за роботу з таємними документами (15 %) - 1 873, 01 грн, надбавки в підрозділах «К» (50 %) - 6 243, 38 грн, надбавки за почесне звання «заслужений» (20 %) - 2 497, 35 грн, премії (40 %) - 4 994, 70 грн, всього 89 373, 19 грн.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року адміністративний позов задоволено частково:
Визнано протиправною бездіяльність СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року).
Визнано протиправною бездіяльність СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки станом на 1 січня 2020 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку з вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою д Додатку 14 та пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 від З серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 5 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року)
Зобов`язано СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновленої довідки станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року).
Зобов`язано СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновленої довідки станом на 1 січня 2020 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку з вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою д Додатку 14 та пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 від З серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 5 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року).
У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено. 
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати в частині задоволених позовних вимог та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції невірно застосовано норми матеріального права та не дотримано обов`язкових вимог до судового рішення - законності та обґрунтованості. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказує, зокрема, що постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 не містить приписів до КМУ щодо вжиття додаткових заходів, спрямованих на подальше врегулювання питання стосовно встановлення посадових окладів за військовими званнями військовослужбовців. 
Також апелянт зазначає, що висновок суду про можливість застосування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 05.03.2019 та 01.01.2020 для розрахунку розміру посадового окладу та окладу за військовим званням позивача (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року) суперечить нормам чинного законодавства. 
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 вересня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Служби безпеки України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив. 
Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. 
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінню Пенсійного фонду України в місті Києві на отримує пенсію, призначену на підставі Закону №2262-ХІІ.
З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся із заявою до Служби безпеки України з проханням підготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновлену довідку про складові грошового забезпечення: основні і додаткові її види, станом на 5 березня 2019 року.
Служба безпеки України підготувала довідку за № 21/3/2-9/878-357 і листом за № 21/3/2-П-52/5 від 28.07.2020 року направила її до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві.
Позивач вказує, що, звертаючись до Служби безпеки України, він просив підготувати розрахунок відповідно до правових приписів постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», статей 43 і 63 Закону України № 2262-12 від 09.04.92р. «Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб», статті 9 Закону України № 2011-12 від 20.12.1991 року «Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей». Разом з тим, на думку позивача, розрахунок не відповідає вказаній постанові.
12 вересня 2020 року позивач повторно звернувся до Служби безпеки України із заявою, в якій просив привести у відповідність чинному законодавству зазначені у довідці складові грошового забезпечення і їх відсоткові значення та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві нові довідки.
Служба безпеки України листом за № 21/3/2-П-136/5 від 30 вересня 2020 року повідомила, що «у Фінансово-економічному управління СБ України на цей час відсутні правові підстави щодо виготовлення та направлення до органів Пенсійного фонду України нових довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій».
Вважаючи бездіяльність відповідача щодо невиготовлення та ненадання до органу Пенсійного фонду України оновлених довідок для перерахунку його пенсії протиправною, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив частково та зазначив, що невиготовлення та надання відповідачем до ГУ ПФУ у м. Києві оновлених довідок про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 та станом на 01.01.2020 року є неправомірними, а тому позовна вимога про визнання протиправними дії Служби безпеки України щодо відмови позивачу у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновлених довідок про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року) та про зобов`язання СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновлені довідки станом на 05.03.2019 та станом на   01.01.2020 року   про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року) підлягають задоволення.
Також суд вказав, що не наділений повноваженнями в частині визначення конкретного розміру основних і щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, які мають бути враховані при складанні оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, оскільки станом на день вирішення даної справи, відповідачем така довідка ще не виготовлена, відповідно, відсутні підстави вважати, що вона не буде містити саме тих розмірів грошового забезпечення, про які зазначає позивач.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів не може в повній мірі погодитись з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є  Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ  (далі Закон № 2262-ХІІ).
Цим  Законом  держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного  законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
У відповідності до  статті 8 Закону № 2262-ХІІ  виплата пенсій, у тому числі додаткових пенсій, доплат, надбавок та підвищень до них, компенсаційних виплат, встановлених законодавством, звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим  Законом, та членам їх сімей забезпечується за рахунок коштів Державного бюджету України.
Частина друга  статті 51 вказаного Закону  передбачає, що перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.
Відповідно до частини четвертої  статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»  (у редакції, чинній на момент виникнення права на перерахунок пенсії) усі призначені за цим  Законом  пенсії підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим  Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Перерахунок пенсій здійснюється на момент виникнення права на перерахунок пенсій і провадиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у строки, передбачені частиною другою  статті 51 цього Закону. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим  Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Так, Порядок проведення перерахунку пенсій встановлений  постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393».
Згідно пунктів 1, 2, 3 Порядку № 45 перерахунок раніше призначених відповідно до  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»  пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за  Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством.
На підставі списків уповноважені органи готують для перерахунку пенсії довідки про розмір грошового забезпечення кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно із додатком 2 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
У силу вимог пункту 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою  статті 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Якщо внаслідок перерахунку розмір зменшується, пенсія виплачується в раніше встановленому розмірі.
За змістом пункту 5 Порядку № 45 для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів:
- посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням;
- надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання «заслужений» чи «народний», службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі;
- щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок;
- інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами)    у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію;
- щомісячні надбавки за особливі умови служби (крім надбавки за службу у віддаленій місцевості) особам, звільненим з військової служби, які проходили службу та обслуговували ядерну зброю на об`єктах «С», у складальних бригадах ремонтно-технічних баз, у складі екіпажів атомних підводних човнів, на території військових полігонів, де проводилися випробування ядерної зброї або навчання із застосуванням такої зброї, та у військових частинах, що обслуговували космодром «Байконур», якщо такі надбавки виплачувалися їм на день звільнення із служби у відсотках посадового окладу, що встановлювалися до 1 січня 2008 року для обчислення розміру пенсії, але не більше розміру надбавок за особливі умови служби відповідно до законодавства.
Відповідно до абзацу 7 пункту 5 Порядку № 45 додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою, крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахування пенсії не враховуються.
Таким чином,  Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», який визначає умови, норми і порядок пенсійного забезпечення, зокрема осіб, звільнених з військової служби, та має на меті реалізацію цими особами, конституційного права на державне пенсійне забезпечення і спрямований на встановлення єдності умов та норм пенсійного забезпечення зазначеної категорії громадян України, передбачає включення до грошового забезпечення, з розміру якого обчислюється пенсія, лише щомісячні основні види грошового забезпечення, до яких належать: посадовий оклад, оклад за військовим званням, процентна надбавка за вислугу років, а також щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.
При цьому, 30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, яка набрала чинності 01 березня 2018 року та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Станом на час прийняття Постанови №704 пункт 4 зазначеної постанови передбачав, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Разом з тим, додатки 1, 12, 13, 14 до пункту 4 Постанови №704 містять примітки, у яких в якості розрахункової величини зазначений розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  а 1 січня календарного року).
У Додатках 1 та 14 до Постанови №704 у вигляді таблиці зазначені відповідні тарифні коефіцієнти. Вказані Додатки також мають примітки пояснювального характеру. Зокрема, у цих примітках наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосовується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.
Тобто, вказані додатки до пункту 4 Постанови №704 дублювали положення пункту 4 Постанови №704 у частині зазначення розрахункової величини - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року).
У подальшому, 21 лютого 2018 року Кабінетом Міністрів України прийнята Постанова №103 «Про перерахунок пенсій особам звільнених з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова №103) пунктом 6 якої у первинній редакції внесені зміни до постанов Кабінету Міністрів України, зокрема, пункт 4 Постанови №704 викладено в новій редакції, яка передбачала, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
Отже, з 21 лютого 2018 року змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме: замість «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року)» передбачено використання «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року».
Водночас, зміст приміток до Додатків 1, 12, 13 і 14 до Постанови №704 не приведено у відповідність з нормою пункту 4 цієї ж  Постанови, тобто такими передбачено використання розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року).
У подальшому, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі №826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови № 103 та зміни до пунктів 5 і додатка 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб», затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45.
Зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови № 704 рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі №826/3858/18 не змінювався.
Однак, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2020 року у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 Кабінету Міністрів України № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільненні з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», яким вносились зміни до постанов Кабінету Міністрів України, що додаються, зокрема, пункту 4 Постанови №704.
Відповідно до редакції пункту 4 Постанови № 704, яка діяла до внесення змін, розміри посадового окладу та окладу за військовими (спеціальними) званнями з 29 січня 2020 року мають визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
Аналіз вищевикладених норм свідчить про те, що з 29 січня 2020 року - з дня набрання законної сили рішенням у справі №826/6453/18 діє редакція пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України № 704, яка діяла до зазначених змін, наступного змісту: «розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14».
Тобто, з дня набрання законної сили Постанови №704, посадові оклади визначені з врахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2018 року.
Отже, станом на 01.03.2018 пункт 4 Постанови № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року.
Разом з тим, слід вказати, що  Закон України від 05.10.2000 №2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії»  (далі - Закон №2017-III) визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів, спрямованих на реалізацію закріплених  Конституцією України  та законами України основних соціальних гарантій, згідно із положеннями статті 1 якого державні соціальні стандарти - це встановлені законами, іншими нормативно-правовими актами соціальні норми і нормативи або їх комплекс, на базі яких визначаються рівні основних державних соціальних гарантій.
Базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти (стаття 6 Закону № 2017-III).
Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік.
При цьому, згідно із частиною другою  статті 92 Конституції України  виключно законами України встановлюються, Державний бюджет України і бюджетна система України (пункт 1) та порядок встановлення державних стандартів (пункт 3).
Відтак, на думку колегії суддів, зазначення у пункті 4 Постанови № 704 в формулі обрахунку розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням базового державного соціального стандарту (прожиткового мінімуму для працездатних осіб) як розрахункової величини для їх визначення, не суперечить делегованим Уряду повноваженням щодо визначення розміру грошового забезпечення для перерахунку пенсій, призначених згідно із      Законом № 2262-ХІІ.
Разом з цим, колегія суддів наголошує на тому, що Кабінет Міністрів України не уповноважений та не вправі установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.
При цьому колегія суддів зазначає, що пунктом 8 Прикінцевих положень Закону  України від 23.11.2018 № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік»     було установлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня 2018 року.
У свою чергу,  Закон України від 14.11.2019 № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік»  (далі - Закон № 294-IX) та  Закон № 1082-IX  таких застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2018 року на 2020 рік не містять.
Тобто, положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів, розрахованих згідно з Постановою № 704, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року до 01.01.2020 - набрання чинності  Законом № 294-IX  не входили в суперечність із актом вищої юридичної сили.
Так, частина третя  статті 1-1 Закону № 2262-XII  містить безумовне застереження про те, що зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим      Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього  Закону  та  Закону України від 09.07.2003 №1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту «законних очікувань» (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами правової держави та принципу верховенства права.
У справі «Кечко проти України» (заява № 63134/00) ЄСПЛ наголосив, що в межах свободи дій держави перебуває право визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідних для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними (пункт 23). Тобто коли соціальна чи інша подібна виплата закріплена  законом, вона має виплачуватися на основі чітких і об`єктивних критеріїв, і якщо людина очевидно підходить під ці критерії - це породжує у такої людини виправдане очікування в розумінні статті 1 Першого протоколу.
Відповідно до  статті 7 КАС України  суд вирішує справи відповідно до  Конституції  та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені  Конституцією  та законами України. У разі невідповідності правового акта  Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.
У свою чергу, Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають      Конституції     та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12.03.2019 у справі № 913/204/18, від 10.03.2020 у справі №160/1088/19).
Отже, з огляду на визначені в частині третій  статті 7 КАС України  правила, а також враховуючи на те, що з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений законодавцем на відповідний рік, у тому числі для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів, до спірних правовідносин підлягає застосуванню пункт 4 Постанови № 704 в частині, що не суперечить нормативно-правовому акту, який має вищу юридичну силу -  Закону № 1082-ІХ  із використанням для визначення розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).
Подібні правовідносини вже були предметом розгляду Верховним Судом у справі №440/6017/21 (постанова від 02.08.2022), у якій Верховний Суд прийшов до наступних правових висновків:
- з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;
- через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із  Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку №45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).
У подальшому такий висновок був підтриманий Верховним Судом у справах №120/8603/21-а (постанова від 31.08.2022) та №500/1813/21 (постанова від 12.09.2022).
Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що бездіяльність СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки станом на 1 січня 2020 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку з вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою д Додатку 14 та пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 від З серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 5 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року), є протиправною, що є наслідком наявності підстав для зобов`язання підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві відповідну довідку станом на 1 січня 2020 року.
Разом з тим, колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції про наявність для задоволення позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року) та зобов`язання СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновленої довідку станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року), оскільки як вже було зазначено вище, застосовуючи висновки Верховного Суду, лише з січня 2020 року позивач має право на отримання оновленої довідки, де посадовий оклад та ін. складові визначені, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, однак, станом на 05 березня 2019 року підстави для визначення останніх з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року були відсутні. 
Зазначені обставини справи залишилися поза увагою суду першої інстанції, що призвело до прийняття помилкового рішення у цій частині, яке підлягає скасуванню, з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог щодо видачі довідки станом на 05 березня 2019 року, розрахованої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року).
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України    та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання протиправною бездіяльності СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року) та зобов`язання СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновленої довідку станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року).
Згідно з положеннями  статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню в частині з прийняттям у цій частині постанови про відмову у задоволенні відповідних позовних вимог.
Керуючись ст. 243, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Служби безпеки України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року - задовольнити частково. 
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року - скасувати в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності СБУ, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновленої довідки станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року) та зобов`язання СБУ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві оновленої довідку станом на 05 березня 2019 року про розмір його грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення з СБУ, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про посадовий оклад, оклад за військовим званням, відсоткову надбавку за вислугу років, розрахованих згідно з Приміткою 1 до Додатку 1, Приміткою до додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року) та прийняти у цій частині нову постанову про відмову у задоволенні зазначених позовних вимог.
В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року - залишити без змін. 

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5ст.328 КАС України.

Головуючий суддя                                                                      Л.В. Бєлова

Судді                                                                                            В.О. Аліменко, 

                                                                                                     Н.В. Безименна