П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/10923/22 
Головуючий у 1-й інстанції:   Заброцька Людмила Олександрівна  
Суддя-доповідач:  Сапальова Т.В. 
 21 грудня 2023 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Сапальової Т.В. 
суддів:  Ватаманюка Р.В.  Капустинського М.М. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року  у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування п.2 наказу ГУ Національної поліції України у Вінницькій області №1002 від 12.10.2022 "Про застосування дисципланірних стягнень до окремих поліцейський ГУНП у Вінницькій області" щодо застосування дисциплінарного стягнення до підполковника поліції ОСОБА_1 - догани.
Відповідно до ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 позовну заяву повернуто позивачу на підставі положень ч.1,2 ст. 123 КАС України, оскільки причини пропуску строку звернення до суду визнані судом неповажними.  
Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обгрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції безпідставно не враховано подану позивачем довідку, видану КНП "Могилів-Подільський міський центр первинної медико-санітарної допомоги" від 21.12.2022 про те, що ОСОБА_1 хворів з 14.11.2022 по 20.12.2022, а тому пропустив строк звернення до суду з поважних причин.
До суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги позивача та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції. У відзиві відповідач зазначає, що дані про оформлення   ОСОБА_1 в період з 14.11.2022 до 20.12.2022 листка непрацездатності в ГУНП у Вінницькій області відсутні, тому надана позивачем довідка не підтверджує наявності поважних причин пропуску строку  звернення до суду.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
У пункті 17 ст. 4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Згідно з матеріалами позову позивач проходить службу в Національній поліції України, перебуває у званні підполковника поліції, займає посаду начальника Могилів-Подільського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.
Позивач просить визнати протиправним та скасувати п.2 наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1002 від 12.10.2022 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП у Вінницькій області" в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
Отже, вказаний спір пов`язаний з проходженням позивачем публічної служби. Таким чином для звернення позивача з даним позовом до суду встановлено місячний строк з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Позивач вказує, що з наказом № 1002 від 12.10.2022 вперше ознайомився 19.10.2022 року, тому кінцевим строком звернення до суду з цим позовом є  19.11.2022 року.
Натомість позовна заява подана до суду першої інстанції 22 грудня 2022 року.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що у зв`язку з поганим самопочуттям 14.11.2022 він звернувся для отримання медичної допомоги до КНП "Могилів-Подільський міський центр первинної медико-санітарної допомоги", де лікар ОСОБА_2 надала йому медичну консультацію та проводила амбулаторне лікування в період з 14.11.2020 по 20.12.2022 включно.  Весь цей час, як зазначає апелянт, він фактично перебував на лікарняному, так як хвороба затягнулась і лікування проводилось амбулаторно з постійним відвідуванням лікаря.
Однак, у зв`язку з відсутністю в позивача  письмового договору із сімейним лікарем, дані до Електронного реєстру листків непрацездатності не вносились. Тому, перебування ОСОБА_3 на лікуванні в період з 14.11.2020 по 20.12.2022 підтверджується довідкою № 961/2/31 від 21.12.2022, яка була надана до суду першої інстанції, та довідкою № 961/2/31 від 03.03.2023, доданою до апеляційної скарги. Враховуючи зазначене, позивач просить вважати довідки Комунального некомерційного підприємства "Могилів-Подільський центр первинної медико-санітарної допомоги" від 21.12.2022 та від 03.03.2023 № 961/2/31, видані на його ім`я, про факт лікування належним та допустимим доказом поважності причин пропуску строку звернення до суду. 
Колегія суддів зазначає, що метою встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами є дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасне виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
При цьому, рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання процесуальних строків.
Таким чином, особа, яка має намір подати позов, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону щодо форми та змісту позовної заяви, в тому числі процесуальних строків її подачі.
Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Отже, для поновлення пропущеного строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати позовну заяву.
Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. 
Отже, особа, яка пропустила строк звернення до суду повинна довести наявність поважних причин, які об`єктивно перешкоджали їй своєчасно звернутись до суду за захистом своїх прав. 
Оцінюючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила, що з наданих позивачем довідок від 21.12.2022 та від 03.03.2023 № 961/2/31 слідує, що в період з 14.11.2022 по 20.12.2022 ОСОБА_1 перебував в стані тимчасової непрацездатності.
Висновок суду першої інстанції про непідтвердження наявності поважних причин пропуску строку у зв`язку з тим, що факт лікування позивача зафіксовано  лише  на паперових документах без внесення відомостей до Електронного реєстру листків непрацездатності, є необгрунтованим. Оскільки відсутність електронного листка непрацездатності не спростовує факту хворобливого стану позивача та звернення його за медичною допомогою, що підтверджено відповідними письмовими доказами.  
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Суд апеляційної інстанції також враховує, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.
У Рішенні у справі "Bellet проти Франції" від 4 грудня 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не врахував усіх обставин справи та не надав їм належної правової оцінки, а тому дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви.
Отже, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню, а матеріали адміністративного позову направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Частиною 3 ст. 312 КАС України передбачено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно з ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. 

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення скасувати.
Справу направити до Вінницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 
          
Головуючий	 		Сапальова Т.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Ватаманюк Р.В.    Капустинський М.М.