ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 р.	Справа № 520/10591/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,
Суддів: Мельнікової Л.В. ,  Бегунца А.О. ,
за участю секретаря судового засідання     Реброва А.О.,
представника позивача: Бут-Абдулаєвої Т.В.,
представника відповідача: Поярко І.В.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2023, головуючий суддя І інстанції: Григоров Д.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 06.02.23 по справі № 520/10591/22
          за позовом     ОСОБА_1  
          до       Головного управління ДПС у Харківській області                   
          про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просила суд:
- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 12.10.2022 №27-дс/ВС "Про накладення на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення" у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889;
- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022  № 29-дс/ВС "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ";
- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 12.10.2022  № 28-дс/ВС "Про накладення на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення" у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення нею дисциплінарного проступку передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону № 889;
- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУ ДПС у Харківській області  від 02.11.2022  № 30-дс/ВС "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ";
- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 02.11.2022 № 191-о/ВС "Про звільнення ОСОБА_1 " з посади начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області;
- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області з 03.11.2022;
- стягнути з Головного управління Державної податкової служби у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення по дату поновлення.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено про протиправність оскаржуваних наказів Головного управління ДПС у Харківській області.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2023 позов задоволено. 
Визнано протиправним та скасовано Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 12.10.2022 №27-дс/ВС "Про накладення на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення" у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону №889.
Визнано протиправним та скасовано Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022 №29-дс/ВС "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".
Визнано протиправним та скасовано Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 12.10.2022 №28-дс/ВС "Про накладення на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення" у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення нею дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону № 889.
Визнано протиправним та скасовано Наказ ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022 №30-дс/ВС "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".
Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 02.11.2022 №191-о/ВС "Про звільнення ОСОБА_1 " з посади начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області.
Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області з 03.11.2022. 
Стягнуто з Головного управління Державної податкової служби у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 109478,07 грн. 
Звернуто рішення до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області, а також стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць, а саме : 34361,73 грн.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представники сторін підтримали свої правові позиції по справі.
Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Наказом ДПС України №1371-0 від 21.12.2020 та наказом ГУ ДПС у Харківській області №18-о/ВП від 22.12.2020 позивача призначено на посаду начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу ГУ ДПС у Харківській області з 22.12.2020.
Державною податковою службою України до ГУ ДПС в Харківській області направлено лист від 08.08.2022 № 8648/7/99-00-14-03-07 (вх. ГУ ДПС від 09.08.2022№ 1949/8), відповідно до якого зазначено, що вбачаються ознаки складання, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема, наказу ГУ ДПС у Харківській області від 03.02.2022 № 39-В “Про відпустку ОСОБА_3 ”. При цьому вказано, що заява ОСОБА_4 про погодження надання відпустки по догляду за дитиною з 28.02.2022 по 22.03.2024 до ДПС України не надходила, інформація про надання такої відпустки в Департаменті персоналу ДПС України відсутня. Також зазначено, що відкриття картки документа (наказу) здійснено позивачем в зв`язку з чим вбачаються підстави для проведення тематичної перевірки в ГУ ДПС в Харківській області за фактом порушення вимог Примірного регламенту територіальних органів ДПС, затвердженого наказом ДПС від 15.12.2020 № 725.
Відповідно до розпорядження ГУ ДПС в Харківській області від 12.08.2022 №12-р "Про проведення тематичної перевірки з окремих питань" (зі змінами, внесеними розпорядженням ГУ ДПС від 17.08.2022 № 13-р "Про внесення змін до розпорядження Головного управління ДПС у Харківській області від 12.08.2022 № 12-р") робочою групою у складі працівників ГУ ДПС у Харківській області була проведена тематична перевірка з окремих питань за фактом порушення вимог Примірного регламенту територіальних органів ДПС, затвердженого наказом ДПС від 15.12.2020 №725, під час видачі наказу ГУ ДПС від 03.02.2022 № 39-В "Про відпустку ОСОБА_3 " (далі - наказ ГУ ДПС №39-В) та можливого складання, видачі службовими особами ГУ ДПС завідомо неправдивих офіційних документів, зокрема наказу ГУ ДПС №39-В.
За наслідками перевірки складено акт тематичної перевірки в Головному управлінні ДПС у Харківській області за фактом порушення вимог Примірного регламенту територіальних органів ДПС, затвердженого наказом ДПС від 15.12.2020 №725" №1/20-40-14-06 від 19.08.2022 (надалі - акт тематичної перевірки).
Згідно вказаного акту зазначено про встановлення наявності документу - наказу ГУ ДПС у Харківській області від 03.02.2022 № 39-В “Про відпустку ОСОБА_3 ”, яким начальнику ГУ ДПС Єфремову Артему надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку. Також вказано, що реєстраційно-моніторингова картка власного документу з реєстраційним індексом 39-В створена позивачем 03.02.2022 засобами АІС “Управління документами” із коротким змістом “Про надання відпустки Єфремову Артему” для реєстрації відповідного проекту наказу, підготовленого позивачем згідно норм КЗпП України та інших нормативно-правових актів.
Крім того, згідно акту зазначено, що наказ № 39-В створений без урахування таких вимог: відсутнє попереднє погодження про надання відпустки з головою ДПС України, заява ОСОБА_5 про надання відпустки, відсутнє внутрішнє погодження (візування) начальника управління інфраструктури та бухгалтерського обліку – головного бухгалтера ОСОБА_6 , а натомість є погодження заступника начальника управління - начальника відділу матеріально-технічного, транспортного забезпечення та зв`язку управління інфраструктури та бухгалтерського обліку ОСОБА_7 , хоча головний бухгалтер перебувала на роботі; бланк, на якому виготовлено наказ № 39-В роздрукований, має порядковий номер 050240, але доступ до Журналу обліку використання бланків не надано, в зв`язку з чим неможливо встановити дату використання бланку. Також зазначено, що начальнику ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_5 припинено державну службу згідно наказу ДПС України від 02.03.2022 № 2-о.
Таким чином, за висновками акту встановлено численні факти порушення вимог спеціального законодавства з боку начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу ОСОБА_1 під час підготовки, видачі та подальшого опрацювання нею наказу ГУ ДПС № 39-В, зокрема: вимог пункту 2.5.13 підрозділу 2.5. Регламенту та п. 2.5.13 підрозділу 2.5 Наказу № 725 в частині порядку підготовки та видачі наказів про надання відпустки керівнику ГУ ДПС (отримання заяви, направлення на розгляду керівнику ДПС, отримання погодження, видача наказу на підставі погодження); вимог пункту 3.4.1 Розділу 3.4, абзацу 5 п. 3.4.7 Розділу 3.4, п. 3.5.5.4 підрозділу 3.5.5. Розділу 3.5 Регламенту, а саме: підготовка та видання наказу про відпустку без попереднього погодження з відповідальними структурними підрозділами ГУ ДПС; вимог Наказу ГУ ДПС від 28.12.2020р. № 8/ВП “Про порядок організації бухгалтерського обліку та про деякі фінансові питання” щодо обов`язкової передачі наказу про надання відпустки посадової особи ГУ ДПС до управління інфраструктури та бухгалтерського обліку ГУ ДПС; вимог пунктів 7.2, 7.3 Розділу 7 Порядку 216, а саме: невиконання користувачем вимог щодо заборони передачі іншим особам свого ідентифікатора користувача у системі / мережі, пароля та інших засобів доступу до системи.
Вказані порушення за висновками акту свідчать про наявність особистого інтересу позивача, особисту зацікавленість під час вчинення нею дій, завідоме розуміння неправомірності дій, а наявність візи начальника управління - начальника відділу матеріально-технічного, транспортного забезпечення та зв`язку управління інфраструктури та бухгалтерського обліку ОСОБА_7 , - про можливий випадок службового підроблення документу, а саме: складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до них завідомо неправдивих відомостей.
Позивачем надано зауваження від 19.08.2022 № 198/20-40-11-22 до акту тематичної перевірки, згідно яких вона вказала на процедурні порушення під час проведення тематичної перевірки, невідповідність зроблених висновків фактичним обставинам справи.
За наслідками проведеної перевірки складено подання від 25.08.2022 № 340/20-40-14-17, на підставі якого видано Наказ № 23-дс/ВС від 26.08.2022 про порушення дисциплінарного провадження, на час проведення якого ОСОБА_1 відсторонена від виконання посадових обов`язків з 26.08.2022  (пункт 3 наказу ГУ ДПС від 26.08.2022 № 23-дс/вс) та Подання від 25.08.2022 № 341/20-40-14-17, на підставі якого видано Наказ № 24-дс/ВС від 26.08.2022 про порушення дисциплінарного провадження стосовно позивачки. 
За наслідком тематичної перевірки порушено два дисциплінарних провадження та сформовано дві дисциплінарні справи.
За наслідком розгляду зазначених вище дисциплінарних справ дисциплінарною комісією було складено два Подання: від 03.10.2022 № 137/20-40-01-03-08, яким встановлено в діях позивача дисциплінарний проступок - перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або дисциплінарного проступку, що передбачено п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону України “Про державну службу” №889-VIII (надалі – Закон №889), а саме: вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки з додержанням особливого порядку, встановленого п. 2.5.13 підрозділу 2.5 Розділу ІІ Регламенту, затвердженого Наказом ГУ ДПС № 32, пунктом п. 2.5.13 підрозділу 2.5 Розділу ІІ Регламенту, затвердженого Наказом ГУ ДПС № 725, що призвело до недоліків та порушень, виявлених тематичною перевіркою, в зв`язку з чим рекомендовано на підставі п. 4 ч. 1 ст. 66 Закону № 889 застосувати до позивачки дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби та від 03.10.2022 № 138/20-40-01-03-08, яким встановлено в діях позивачки порушення вимог п. 8 ч. 1 ст. 8 Закону № 889, п. 7.2, 7.3 Розділу 7 Порядку № 216, що полягає у невиконанні позивачем вимог щодо заборони передачі іншим особам ідентифікатора користувача в системі/мережі, пароля та інших засобів доступу до системи з боку позивача під час підготовки проекту наказу ГУ ДПС у Харківській області від 03.03.2022 № 39-В, незабезпечення належної організації роботи цього управління, що призвело до допущення недоліків та порушень, виявлених тематичною перевіркою, в зв`язку з чим вбачаються ознаки вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме: статті 8 Закону № 889, пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку 216 та рекомендовано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону № 889 застосувати до позивачки дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Обидва Подання складено із окремими думками членів дисциплінарної комісії.
За наслідками розгляду Подання від 03.10.2022 № 138/20-40-01-03-08 в.о. начальника ГУ ДПС у Харківській області прийнято Наказ від 12.10.2022 № 27-дс/ВС, відповідно з яким  до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889.
За наслідками розгляду Подання від 03.10.2022 № 137/20-40-01-03-08 в.о. начальника ГУ ДПС у Харківській області прийнято Наказ від 12.10.2022р. № 28-дс/ВС, відповідно до якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону № 889.
Також, без посилання на вказані вище Подання, в.о. начальника ГУ ДПС в Харківській області 02.11.2022 прийнято наказ № 29-дс/ВС, відповідно до якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.   
02.11.2022 в.о. начальника ГУ ДПС у Харківській області прийнято Наказ № 30-дс/ВС про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону № 889, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.
Внаслідок застосування дисциплінарного стягнення, накладеного наказом ГУ ДПС від 12.10.2022 № 28-дс/ВС "Про накладення на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення" у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону № 889 - VIII, 02.11.2022 наказом ГУ ДПС по особовому складу №191-о/ВС від 02.11.2022 "Про звільнення ОСОБА_1 " (а.с. 35, том1) позивача звільнено з посади начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу ГУ ДПС у Харківській області, за вчинення дисциплінарного проступку, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.
Приймаючи оскаржувані накази відповідач виходив з того, що установлено наявність дисциплінарних проступків з боку позивача при оформленні (підготовці, опрацюванні, видачі) наказу ГУ ДПС у Харківській області від 03.02.2022 № 39-В “Про відпустку ОСОБА_3 ”, згідно якого останньому надано відпустку по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку.
Не погодившись з наказами про накладення дисциплінарного стягнення, застосування дисциплінарного стягнення та звільнення з посади начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області, позивач звернувся до суду з вказаним позовом. 
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості. 
Колегія суддів погоджується з вказаним висновок суду першої інстанції та зазначає наступне. 
Правовідносини, що склались між сторонам по справі врегульовані, зокрема, Законом України від 10.12.2015 № 889-VIII “Про державну службу” (надалі - Закон №889), стаття 1 якого визначає, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Відповідно до ст. 61 Закону № 889, службова дисципліна забезпечується шляхом: 1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку; 2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України; 3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців; 4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.
Згідно ст. 64 Закону № 889, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 65 Закону № 889, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 9-1) порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б";10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам  щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.
Згідно з ч. 1 ст. 66 Закону № 889, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 66 Закону № 889, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану; у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 66 Закону № 889, звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону № 889, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Згідно з ст. 73 Закону № 889, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення визначено в статті 74 Закону № 889, відповідно, зокрема, до якої дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.
Відповідно до ст. 77 Закону № 889, зокрема, визначено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).
У разі виявлення за результатами розгляду ознак кримінального чи адміністративного правопорушення суб`єкт призначення зобов`язаний протягом трьох календарних днів передати відповідну заяву та копію матеріалів справи до відповідного правоохоронного органу.
Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. До вказаних висновків дійшов Верховний Суд в постанові від 05.06.2019. у справі № 814/934/18.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (надалі - Порядок №1039).
Згідно з п. 2 Порядку №1039, процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.
Відповідно до п. 3 Порядку №1039, рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: 1) міністр - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців: Кабінет Міністрів України - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії “А”; голова місцевої держадміністрації - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії “Б” та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах; керівник державної служби в державному органі (далі - керівник державної служби) - щодо інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”.
Згідно з п. 13 Порядку №1093, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією   та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.
Відповідно до п. 24 Порядку №1039, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Згідно з п. 25 Порядку №1039, дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Відповідно до п. 33 Порядку №1039, комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Згідно з п.п. 34, 35 Порядку №1039, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.
Дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.
Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.
Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.
Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.
У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.
Судовим розглядом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону №889 (перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення) - застосовано звільнення з посади державної служби, а також за порушення п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889 (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень) - застосовано догану.
Надаючи оцінку доводам відповідача щодо законності та обґрунтованості накладення на позивача дисциплінарних стягнень, колегія суддів зазначає, що, як слідує з аналізу перелічених вище нормативно-правових актів, якими врегульовано спірні правовідносини, дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки в разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку на підставі належних та допустимих доказів, доведення вини державного службовця у вчиненні ним цього дисциплінарного проступку.
Положення Закону України “Про державну службу” не містять визначення терміну “перевищення службових повноважень”, проте в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 15 “Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень” визначено, що під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти: а) вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства; б) вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов; в) вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально; г) вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.
Тобто, перевищення службових повноважень виражається у тому, що державний службовець вчинив те чи інше діяння, яке не входить до його компетенції. Таким чином, для того, щоб визначити чи мало місце перевищення службових повноважень, необхідно встановити компетенцію державного службовця та визначити у чому конкретно виразилося її перевищення. Крім того, з урахуванням викладених вище приписів Закону № 889, визначаючи наявність та ступінь вини державного службовця, слід встановити шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ним та поведінкою правопорушника.
За доводами відповідача позивачем вчинено дисциплінарний проступок, а саме порушено  відомчий порядок підготовки наказу про надання відпустки керівнику ГУ ДПС у Харківській області, проте доводи та висновки Дисциплінарної комісії з цього приводу є такими, що не підкріплено належними доказами, оскільки при розгляді дисциплінарної справи не було вжито заходів з повного та всебічного дослідження всіх дійсних обставин справи, встановлення вини позивача у скоєнні проступку та не визначено шкідливі наслідки, які ним спричинено.
Дисциплінарною комісією при розгляді дисциплінарної справи та викладенні висновків щодо перевищення позивачем її повноважень при складанні наказу про надання ОСОБА_5 відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, безпідставно залишено поза увагою, що проект Наказу від 03.02.2022 № 39-В підготовлено за наявності особистої заяви ОСОБА_5 , копія якої долучена до матеріалів справи. Доводи, викладені в Поданні про застосування дисциплінарного стягнення про те, що встановити наявність або відсутність цієї заяви неможливо через вжиття заходів з убезпечення особових справ працівників ГУ ДПС в Харківській області свідчать, що при здійсненні розгляду дисциплінарної справи та обставина, яка підлягала обов`язковому встановленню та дослідженню, належним чином не вивчалася та не була взята до уваги.
Стосовно безпідставного, як вказано згідно висновків Дисциплінарної комісії, здійснення позивачем реєстрації Наказу від 03.02.2022 № 39-В, слід зазначити, що при розгляді дисциплінарної справи не було взято до уваги ту обставину, що цей наказ підписано керівником ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_5 . Проте його пояснення з цього приводу відібрано не було та не було враховано при з`ясуванні всіх обставин справи. Посилання відповідача на те, що ОСОБА_5 звільнено з посади державної служби за Наказом від 02.03.2022 № 2-о є спірними, оскільки ще в липні 2022 року, тобто до початку розгляду дисциплінарної справи, ОСОБА_5 звернувся до суду з приводу скасування зазначеного наказу та рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 у справі № 520/5107/22, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.05.2023 визнано протиправним та скасовано Наказ ДПС України від 02.03.2022 №5-дс “Про накладення дисциплінарного стягнення”, яким застосовано до начальника ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_3 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII; визнано протиправним та скасовано Наказ ДПС України № 2-о від 02.03.2022 “Про припинення державної служби ОСОБА_5 ”; поновлено ОСОБА_3 на посаді начальника Головного управління Державної податкової служби у Харківській області з 03.02.2022.
Зі змісту Подання дисциплінарної комісії від 03.10.2022 № 137/20-40-01-03-08 встановлено, що воно містить посилання на перевищення позивачем службових повноважень, водночас, кваліфікуючи дії позивача як перевищення службових повноважень, комісія не навела належних мотивів, чому відповідний проступок слід кваліфікувати як перевищення службових повноважень, а не як інше дисциплінарне правопорушення.
Згідно з положень Закону № 889-VІІІ звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, перелік яких є вичерпним. Перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення входить до цього переліку, однак державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за перевищення службових повноважень, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як перевищення службових повноважень.
Вказані висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 22.07.2022 у справі № 580/2689/20.
Стосовно посилань Дисциплінарної комісії на відсутність погодження Наказу від 03.02.2022 № 39-В з боку головного бухгалтера ГУ ДПС в Харківській області та його погодження іншою посадовою особою - заступником начальника управління - начальником відділу матеріально-технічного, транспортного забезпечення та зв`язку управління інфраструктури та бухгалтерського обліку ОСОБА_7 , слід вказати, що за доводами комісії, проект Наказу від 03.02.2022 № 39-В завізовано ОСОБА_7 , проте згідно його пояснень, відібраних при розгляді дисциплінарної справи 17.08.2022, він пояснив, що цього не робив. Таким чином при розгляді дисциплінарної справи не було достовірно встановлено ким здійснено погодження наказу, чи мала місце підробка підпису посадової особи та ця обставина не була урахована належним чином.
Щодо відсутності погодження наказу від 03.02.2022 № 39-В з боку ДПС України, Подання про результати розгляду дисциплінарної справи від 03.10.2022 № 137/20-40-01-03-08 з цього приводу містить варіативні твердження про те, що матеріалів листування з цього приводу не встановлено, проте, за змістом абз. 4 арк. 9 Подання слідує, що ця інформація може бути достеменно підтверджена лише матеріалами особової справи ОСОБА_5 , яка, через уведення в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану, не може бути досліджена.
Відтак, встановлюючи ці обставини, Дисциплінарна комісія керувалася припущеннями.
Стосовно посилань Дисциплінарної комісії на порушення позивачем відомчих нормативних актів, що виразилося у передачі іншим особам свого ідентифікатору користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи під час підготовки, видачі та подальшого опрацювання нею наказу ГУ ДПС від 03.02.2022 № 39-В, колегія суддів зазначає, що доходячи такого висновку, Дисциплінарна комісія співставила факт входу у відповідну мережу за ідентифікатором користувача та паролем позивача з комп`ютерів інших працівників ГУ ДПС у Харківській області та ніби-то відсутність позивача у цей час у приміщенні ГУ ДПС у Харківській області.
На підтвердження вказаного висновку в Поданні про результати розгляду дисциплінарної справи від 03.10.2022р. № 138/20-40-01-03-08 містять посилання лише на рапорт поліцейського ОСОБА_8 , який ніс службу по охороні ГУ ДПС у Харківській області по вул. Пушкінській,46, м. Харків. Згідно арк. 8 Подання вказано, що за словами ОСОБА_8 , він ніс службу з моменту уведення в Україні воєнного стану (24.02.2022) та позивача з цього моменту і до 04.08.2022 в приміщенні не з`являлася.
Колегія суддів критично оцінює посилання на вказаний рапорт та вказує, що останній має суб`єктивний характер, іншими об`єктивними доказами не підтверджено наявність чи відсутність позивача в приміщенні, Дисциплінарною комісією не вивчено питання яким чином здійснювалось чергування з охорони приміщення ГУ ДПС у Харківській області та чи дійсно ОСОБА_9 постійно та цілодобово ніс чергування, графіки чергування не витребувано та не досліджено.
Крім того, Подання не містить вказання на пояснення тих працівників ГУ ДПС України в Харківській області, яким позивач ніби-то передала ідентифікатор та пароль.
Отже, при вирішенні вказаних обставин Дисциплінарна комісія також керувалася припущеннями.
Доводи, підкріплені різноманітними актами ГУ ДПС у Харківській області про те, що позивач перешкоджала проведенню розгляду дисциплінарної справи є безпідставними, оскільки на час проведення дисциплінарного провадження позивач була відсторонена від виконання посадових обов`язків з 26.08.2022 (п. 3 наказу ГУ ДПС у Харківській області від 26.08.2022 № 23-дс/ВС). Відтак, Дисциплінарна комісія не була позбавлена об`єктивної можливості витребувати та досліджувати усі без винятку документи та матеріали, що необхідні для належного розгляду дисциплінарної справи, встановлення всіх істотних обставин, проте цього не зробила.
Також всупереч частини першої статті 67, частини першої статті 74 Закону №889-VIII та пункту 34 Порядку №1039 у Поданнях Дисциплінарної комісії від 03.10.2022 відсутні будь-які відомості про форму та ступінь вини державного службовця та тяжкість наслідків дисциплінарного проступку. На обов`язковість визначення вказаних обставин у поданні дисциплінарної комісії посилається Верховний Суд у постанові від 08.09.2022 у справі №340/5243/20.
Так, межі судового контролю при розгляді справ стосовно незаконності рішень суб`єктів владних повноважень визначено ст. 2 КАС України, відповідно до ч. 2 якої, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Перевіривши згідно наведеної норми оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що через неналежне та неповне встановлення Дисциплінарною комісією тих обставин, що визначені Порядком № 1039, оскаржувані накази підлягають скасуванню, оскільки прийняті не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. Також аргументів щодо неможливості застосування іншої, ніж передбачено у поданнях дисциплінарної комісії від 03.10.2022, санкції відповідачем не надано, що вказує на диспропорційність прийнятих наказів.
Враховуючи, що решта оскаржуваних наказів є похідними, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що останні підлягають скасуванню, з метою належного поновлення порушених в спірних правовідносинах прав позивача.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (надалі - Порядок № 100).
Відповідно до абз. 2 п. 3 Порядку №100, суми нарахованої заробітної плати, крім премій (в тому числі за   місяць) та інших заохочувальних виплат за підсумками роботи за певний     період,     враховуються     у   тому   місяці,   за   який   вони нараховані,   та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань   із   заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до   виправних   робіт.
Згідно з п. 5 Порядку № 100, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Відповідно до п. 8 Порядку № 100, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Згідно з абз. 2 п. 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, яка затверджена наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 № 58 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 17.08.1993 р. за № 110) днем звільнення вважається останній день роботи.
У п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" від 24.12.1999 р. №13 зазначено, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.
Відповідно до наявної в матеріалах справи довідки від 07.12.2022 № 91/М/20-40-10-02-07  середньомісячна заробітна плата ОСОБА_1 складає 34361,73 грн., обчислена виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передували звільненню (із розрахунку середньоденної заробітної плати в розмірі 1598,22 грн., визначеної з загальної суми заробітку за 2 місяці - 60 732,40грн., помноженої на 38 робочих днів перед звільненням).
Оскільки позивача звільнено з посади 02.11.2022 суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що відшкодуванню підлягає заробітна плата в сумі 109478,07 грн.
Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 371 КАС України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
На підставі вказаних вище положень суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність підстав для звернення рішення до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника управління кадрового забезпечення та розвитку персоналу Головного управління ДПС у Харківській області, а також стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За приписами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2023 по справі №520/10591/22 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		С.С. Рєзнікова	
Судді	   	Л.В. Мельнікова    А.О. Бегунц   	
Повний текст постанови складено  22.11.2023 року