КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                                              
справа №754/11840/19                                                   Головуючий у 1 інстанції: Таран Н.Г.

провадження №22-ц/824/11351/2023                                     Головуючий суддя: Олійник В.І.
 
ПОСТАНОВА
Іменем України
 
05 грудня 2023 року                                                                                                м. Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:
Головуючого судді: Олійника В.І., 
суддів: Гаращенка Д.Р., Сушко Л.П., 
при секретарі: Курченко С.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 18 травня 2022 року про залишення заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради, Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», державний реєстратор Філії комунального підприємства «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради Дубіна Юлія Володимирівна, третя особа: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, про скасування рішення банку та державного реєстратора, -
 
в с т а н о в и в :
 
У серпні 2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради, Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», державний реєстратор Філії комунального підприємства «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради м. Київ Дубіна Юлія Володимирівна, третя особа: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, про скасування рішення банку та державного реєстратора.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва 13.08.2019 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва 13.08.2019 року задоволено частково заяву представника позивача про забезпечення позову, а саме: накладено арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 .
Постановою Київського апеляційного суду Ухвалу Деснянського районного суду 
м. Києва від 13.08.2019 року, якою задоволено часткову заяву представника позивача про забезпечення позову і накладено арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 - залишено без змін.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.02.2020 року, заяву про вжиття заходів зустрічного забезпечення залишено без задоволення.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, яка занесена до протоколу судового засідання від 13.02.2020 року, задоволено частково клопотання представника позивача про витребування доказів.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, яка занесена до протоколу судового засідання від 01.11.2021 року, явка позивача в судове засідання визнана обов`язковою, оскільки за клопотанням представника позивача підготовче судове засідання 02.09.2021 року було відкладено, для надання можливості узгодити позицію позивача з його представником. Однак в судове засідання позивач та його представник не з`явились без поважних причин. Також, попереджено позивача та представника позивача про неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, яка занесена до протоколу судового засідання від 14.12.2021 року, закінчено підготовчий розгляд справи та справа призначена до розгляду по суті.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 18.05.2023 року заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради, Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», державний реєстратор Філії комунального підприємства «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради м. Київ Дубіна Юлія Володимирівна, третя особа: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, про скасування рішення банку та державного реєстратора - залишено без розгляду.
Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.08.2019 року у вигляді накладення арешту на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 .
В апеляційній скарзі  ОСОБА_1 з посиланням на порушення судом норм процесуального права ставиться питання про скасування ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Скаргу обґрунтовано тим, що позивач неодноразово подавав до Деснянського районного суду м. Києва клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки не мав змоги прибути до суду.
У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ «Перший український міжнародний банк» просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскржувану ухвалу без змін, посилаючись на те, що позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він найбільш зацікавлений в її розгляді, Проте, в судове засідання позивач та його представник не з`явились без поважних причин. Також, попереджено позивача та представника позивача про неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, яка занесена до протоколу судового засідання від 14.12.2021 року, закінчено підготовчий розгляд справи та справа призначена до розгляду по суті,
В судове засідання, призначене на 18.05.2022 року на 10.00 год., позивач, явка якого судом визнана обов`язковою, про розгляд справи повідомлений належним чином, не з`явився, причини неявки суду не повідомив і заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не надсилав.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав. 
Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:
1) керує ходом судового процесу;
2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;
3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;
4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;
5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, явка якого визнана обов`язковою, в судове засідання не з'явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, заяв про відкладення розгляду справи з підстав, які б могли бути визнанні поважними, до суду не надходило, причини неявки суду не відомі.
Проте, колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції.
Судом встановлено, що в провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебиває цивільна справа  ОСОБА_1 до КП «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради, ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», державний реєстратор Філії КП «Комунально-реєстраційні послуги» Великобугаївської сільської ради м. Київ Дубіна Ю.В., третя особа: Деснянська районна в 
м. Києві державна адміністрація, про скасування рішення банку та державного реєстратора.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва 13 серпня 2019 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні.
Розгляд справи відкладався неодноразово.
В судовому засіданні 14 грудня 2021 року ОСОБА_1 присутній не був, але подав клопотання про відкладення розгляду справи з підстав розповсюдження коронавірусу COVID-19.
Розгляд справи було відкладено на 01 березня 2022 року, про що ОСОБА_1 було повідомлено належним чином (т.4 а.с.12).
01 березня 2022року справу було знято з розгляду у зв'язку з військовими діями в 
м. Києві.
Встановлено, що про судове засідання, призначене на 18 травня 2022 року, ОСОБА_1 повідомлявся за допомогою SMS повідомлення (т.4 а.с.27).
В судове засідання, в якому було постановлено оскажувану ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 18 травня 2022 року про залишення заяви без розгляду, ОСОБА_2 не з'явився.
Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно зі статтею 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
Отже, за змістом наведених правових норм суд залишає позов без розгляду у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.
Такий висновок, узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження № 61-4672св22).
Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка-повідомлення повинна бути вручена завчасно.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Днем вручення судової повістки є:
1) день вручення судової повістки під розписку;
2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи;
3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вважав позивача таким, що належним чином повідомлений про судове засідання та зазначив в оскаржуваній ухвалі, що про день, час та місце розгляду справи на 18 травня 2022 року на 10 год. 00 хв. позивач повідомлений належним чином.
Так, відповідно довідки про доставку SMS, яка міститься в матеріалах справи, документ «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» на 18.05.2022 о 10 год. 00 хв. надіслано ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 .
Відповідно до пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.
Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 подавав до суду першої інстанції заяву про направлення йому повісток SMS-повідомленням.
Довідка про доставку SMS, складена відповідальною особою щодо повідомлення за номером телефону про зазначений розгляд справи, не є належним повідомленням, оскільки не було передумов, передбачених частинами 9, 13 статті 128 ЦПК, для застосування такого способу сповіщення учасника справи про судовий розгляд, адже у матеріалах справи немає відповідних заяв про виклик цього учасника до суду за допомогою засобів мобільного зв`язку. 
З урахуванням вищевикладеного колегія суддів дійшла висновку, що неявка позивача в судове засідання 18 травня 2022 року не може розцінюватися, як повторна неявка позивача в судове засідання без поважних причин, належним чином повідомленого про час та місце судового розгляду, а тому у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для залишення позову без розгляду, внаслідок чого прийнята судом ухвала є незаконною та підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1)         неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2)         недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3)         невідповідність висновків суду обставинам справи;
4)         порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали
З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку щодо задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , і скасування ухвали Деснянського районного суду 
м. Києва від 18 травня 2022 року про залишення заяви без розгляду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд,- 
 
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 18 травня 2022 року про залишення заяви без розгляду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст постанови складено 13 грудня 2023 року.

Головуючий:  

Судді: