ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року 
м. Київ

справа № 160/7889/18
касаційне провадження № К/990/6040/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Гончарової І.А., 
суддів - Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.,

за участі секретаря судового засідання - Калініна О.С.,

представника позивача - Акулова Є.В.

представника відповідача - Москалець Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року (головуючий суддя - Голобутовський Р.З.)
та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 року (колегія суддів у складі: головуючий суддя - Лукманова О.М.; судді - Божко Л.А., Дурасова Ю.В.)
у справі № 160/7889/18
за позовом Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат»
до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року Приватне акціонерне товариство «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (далі - ПрАТ «Центральний ГЗК»; позивач; платник) звернулося до суду з адміністративним позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - Східне МУ ДПС по роботі з ВПП; відповідач; контролюючий орган), в якому, з урахуванням ухвали про роз`єднання позовних вимог, просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 22 лютого 2018 року № 0001374617, від                22 лютого 2018 року № 0001364617, від 22 лютого 2018 року № 0001574617.

В обґрунтування позовних вимог платник зазначав про неправильне визначення відповідачем об`єкта та бази оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин. Зокрема, вказував, що віднесення до товарної продукції виробленого в межах первинної переробки неагломерованого залізорудного концентрату та, як наслідок, визначення з урахуванням цього бази оподаткування є необґрунтованим, оскільки під час збагачення руди та виробництва такого виду товарної продукції відбувається якісна зміна мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури. 

Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 23 червня 2020 року позовну заяву задовольнив повністю. 

Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 19 січня 2023 року рішення суду першої інстанції залишив без змін.

Східне МУ ДПС по роботі з ВПП звернулося до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від                  23 червня 2020 року, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня          2023 року та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі. 

Мотивуючи підстави касаційного оскарження постановлених у справі судових рішень відповідач посилається на пункт 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми в подібних правовідносинах - підпункту 252.3.1 пункту 252.3 статті 252 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - ПК України) з урахуванням підпункту 14.1.150 пункту 14.1 статті 14 ПК України.

При цьому зазначає, що основним видом діяльності позивача є добування залізних руд, сировиною є магнетитові кварцити (залізна руда), видобуток яких позивач веде відкритим способом на трьох кар`єрах - Петрівського, Артемівського та «Велика Глеюватка» родовищ та підземним способом - на шахті ім. Орджонікідзе, готовою продукцією є концентрат залізорудний агломераційний та окатки залізорудні. Об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є обсяг товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини, що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин, приведеної у відповідність із стандартом, встановленим галузевим законодавством. Базою оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих корисних копалин (мінеральної сировини). Руди, які видобуває позивач, до їх збагачення не відповідають терміну «товарна продукція гірничо-збагачувальних підприємств залізорудної промисловості», визначення якого наведене як у податковому законодавстві, так і у спеціальних нормативних актах, що регулюють питання діяльності у гірничодобувній галузі. В свою чергу, метою збагачення, за доводами контролюючого органу, є одержання сировини з можливо більшим утримуванням корисних елементів. Видами збагачення мінеральної сировини є механічні, фізико-хімічні і хімічні. При добуванні корисної копалини відбувається вилучення частини надр, тобто відокремлення механічно-вибуховими методами частини гірської породи від її масиву. Результатом (продуктом) технологічних операцій з добування є маса (обсяг уламків) гірської породи залізних кварцитів, яка за вмістом у ній заліза до 35 відсотків не відповідає якісним характеристикам «залізорудної сировини для цілей металургії» та потребує подальшої первинної переробки. Відтак, об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами, на переконання Східного МУ ДПС по роботі з ВПП, є обсяги товарної продукції, видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що пройшли первинну переробку (переробку від сирої руди до неагломерованого магнетитового концентрату), а саме обсяг неагломерованого залізорудного концентрату. На обґрунтування своєї позиції відповідач посилався на лист Національного технічного університету «Дніпровська політехніка» від 08 листопада 2018 року № 01-13/146р, експертний висновок експертного економічного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. М. С. Бокаріуса від 30 січня 2018 року № 26191 та індивідуальну податкову консультацію від 22 травня 2019 року № 2310/6/99-99-12-02-03-15/ПК «Про рентну плату за користування надрами».

Верховний Суд ухвалою від 29 березня 2023 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Східного МУ ДПС по роботі з ВПП.

10 травня 2023 року від позивача надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому він зазначив, що доводи касаційної скарги не спростовують правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Переглядаючи оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіряючи дотримання судами попередніх інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ними норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Судами з`ясовано, що відповідачем проведено документальну планову виїзну перевірку               ПрАТ «Центральний ГЗК» з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з          01 січня 2013 року по 30 червня 2017 року, валютного законодавства за період з 01 жовтня         2012 року по 30 червня 2017 року, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01 жовтня 2012 року по 30 червня 2017 року, за результатами якої складено акт від 27 грудня 2017 року № 175/28-10-46-17/00190977.

Перевіркою, зокрема, встановлено порушення позивачем вимог підпунктів 14.1.37, 14.1.112, 14.1.128, 14.1.150 пункту 14.1 статті 14, пунктів 252.3, 252.5, 252.6, 252.7, 252.16, 252.18                статті 252, підпункту 263.2.1 пункту 263.2, підпунктів 263.5.1, 263.5.2, пункту 263.5,                 підпунктів 263.6.1, 263.6.9 пункту 263.6, підпункту 263.7.1 пункту 263.7 статті 263 ПК України внаслідок заниження податкових зобов`язань з рентної плати за користування надрами за період з 01 липня 2014 року по 30 червня 2017 року по родовищам: Петрівському на 175148913,30 грн; Артемівському на 68124015,31 грн - всього в загальному розмірі 243272928,61 грн (Олександрійська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Кіровоградській області); Петрівському на 175148913,30 грн; Артемівському на 68124015,31 грн; «Велика Глеюватка» на 190953871,50 грн; полю шахти ім. Орджонікідзе на 109883063,20 грн - всього в загальному розмірі 300836934,73 грн (Криворізька північна об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Дніпропетровській області).

Обґрунтовуючи свою позицію, відповідач наголошував на неправильному визначенні платником бази оподаткування рентною платою за користування надрами. Зокрема, позивач визначав базу оподаткування як вартість обсягу дробленої руди, тобто обсяг товарної продукції у вигляді корисних копалин, які пройшли первинну обробку «дроблення руди», - вартість обсягів дробленої руди. Натомість, контролюючий орган визначив базу оподаткування як вартість обсягу видобутої руди після збагачення подрібненої руди концентрату.

На підставі зазначеного акта перевірки відповідачем 22 лютого 2018 року прийнято податкові повідомлення-рішення: № 0001374617, згідно з яким збільшено суму грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в розмірі 224612883,01 грн за основним платежем та 56153220,78 грн за штрафними (фінансовими) санкціями; № 0001364617, згідно з яким збільшено суму грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в розмірі 171177679,43 грн за основним платежем та 42794419,87 грн за штрафними (фінансовими) санкціями; № 0001574617, згідно з яким збільшено суму грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в розмірі 100129635,57 грн за основним платежем та 25032408,91 грн за штрафними (фінансовими) санкціями.

Надаючи оцінку правомірності прийняття Східним МУ ДПС по роботі з ВПП названих актів індивідуальної дії, Верховний Суд виходить із такого.

Згідно з підпунктом 251.1.1 пункту 251.1 статті 251 ПК України рентна плата складається, зокрема, з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин. 

Підпунктом 252.3.1 пункту 252.3 статті 252 ПК України визначено, що об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин по кожній наданій у користування ділянці надр, що визначена у відповідному спеціальному дозволі, є обсяг товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин у податковому (звітному) періоді, приведеної у відповідність із стандартом, встановленим галузевим законодавством, до якої належать: обсяг товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з надр на території України, її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими, ніж платник рентної плати, суб`єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною.

Згідно з пунктом 252.6 статті 252 ПК України базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства). 

За правилами підпункту 14.1.91 пункту 14.1 статті 14 ПК України корисні копалини - це природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, у тому числі будь-які підземні води, а також техногенні мінеральні утворення в місцях видалення відходів виробництва та втрат продуктів переробки мінеральної сировини, які можуть бути використані у сфері матеріального виробництва і споживання безпосередньо або після первинної переробки.

Мінеральною сировиною є товарна продукція гірничодобувного підприємства, що є результатом його господарської діяльності з видобутку корисних копалин, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, і за якісними характеристиками відповідає вимогам установлених законодавством стандартів або вимогам договорів (підпункт 14.1.112 пункту 14.1 статті 14 ПК України). 

За визначенням, наведеним у підпункті 14.1.128 пункту 14.1 статті 14 ПК України, обсяг видобутих корисних копалин (мінеральної сировини) - це обсяг товарної продукції гірничодобувного підприємства, що відповідно до Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 «Запаси» обліковується гірничодобувним підприємством як запаси - активи, вартість яких може бути достовірно визначена, для яких існує імовірність отримання їх власником - суб`єктом господарювання економічної вигоди, пов`язаної з їх використанням, та які складаються з: сировини, призначеної для обслуговування виробництва, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, та адміністративних потреб; готової продукції, що виготовлена на гірничодобувному підприємстві, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, призначена для продажу і відповідає технічним та якісним характеристикам, передбаченим договором або іншим нормативно-правовим актом.

Відповідно до підпункту 14.1.37 пункту 14.1 статті 14 ПК України господарською діяльністю гірничодобувного підприємства з видобування корисних копалин для цілей розділу IX цього Кодексу є діяльність гірничодобувного підприємства, яка охоплює процеси добування та первинної переробки корисних копалин.

Згідно з підпунктом 14.1.150 пункту 14.1 статті 14 ПК України первинною переробкою є (збагачення) мінеральної сировини як вид господарської діяльності гірничодобувного підприємства включає сукупність операцій збирання, дроблення або мелення, сушку, класифікацію (сортування), брикетування, збагачення фізико-хімічними методами (без якісної зміни мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури), за виключенням агломерації/грудкування руди з термічною обробкою, агломерацію та збагачення фізико-хімічними методами, а також може включати переробні технології, що є спеціальними видами робіт з добування корисних копалин (підземна газифікація та виплавляння, хімічне та бактеріальне вилуговування, дражна та гідравлічна розробка розсипних родовищ, гідравлічний транспорт гірничих порід покладів дна водойм).

Таким чином, до первинної переробки (збагачення) відноситься сировина, яка пройшла сукупність операцій збирання, дроблення або мелення, сушку, класифікацію (сортування), брикетування, збагачення фізико-хімічними методами (без якісної зміни мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури), а також може включати переробні технології, що є спеціальними видами робіт з добування корисних копалин (підземна газифікація та виплавляння, хімічне та бактеріальне вилуговування, дражна та гідравлічна розробка розсипних родовищ, гідравлічний транспорт гірничих порід покладів дна водойм).

Водночас не належить до первинної переробки сировина, яка збагачена фізико-хімічним методом з якісною зміною мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури та продукція, що пройшла операції агломерації/грудкування руди з термічною обробкою, агломерацію та збагачення фізико-хімічними методами.

Наведене правозастосування відповідає висновку Верховного Суду, викладеному в постанові від 12 березня 2019 року у справі № 804/4526/18. 

У спірній ситуації судами з`ясовано, що ПрАТ «Центральний ГЗК» після добичі руди здійснює її дроблення, після чого проводить первинне збагачення та глибоке збагачення у зв`язку з тим, що на Артемівському родовищі максимальний вміст руди у добутій копалині складає 31 відсотків, на родовищі «Велика Глеюватка» максимальний вміст руди у добутій копалині становить 39 відсотків, на Петрівському родовищі максимальний вміст руди у добутій копалині складає 32 відсотків, на шахті ім. Орджонікідзе (Перша ділянка) максимальний вміст руди у добутій копалині становить 38 відсотків. Водночас товарна продукція гірничо-збагачувальних підприємств залізорудної промисловості, яка є конкурентною на ринку, має бути з вмістом руди 70 і більше відсотків. 

Позивач здійснює добичу корисних копалин, а саме добуває кварцити залізисті магнетитові, тобто корисною копалиною є природна суміш мінералів під назвою кварцити залізисті магнетитові, а не окремі рудні мінерали, такі як магнетит, який є одним з головних рудних мінералів залізистих кварцитів. Основна корисна копалина складається з поєднання агрегації різних мінералів.

Відповідно до схеми технологічного процесу ПрАТ «Центральний ГЗК» видобуток і переробка залізної руди поділено на чотири етапи:

1.          Сировинна база (включає в себе технологічні операції з буро-вибухових робіт, екскавації, транспортування);

2.          Дробарна фабрика (включає в себе технологічний процес дроблення руди);

3.          Збагачувальна фабрика (включає в себе технологічні операції зі змелення, магнітної сепарації, зневоднення, складування);

4.          Фабрика огродкування (здійснюється облік витрат по цеху виробництва обкотишів). 

При визначенні розрахункової вартості одиниці відповідного виду видобутої корисної копалини позивачем обчислено витрати на рівні дробленої залізної руди, обсяг якої відповідно до Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 «Запаси» обліковано як запаси (актив) та оподатковано рентною платою за користування надрами. 

На підтвердження правомірності визначення об`єкта та бази оподаткування рентною платою за користування надрами платником надано експертний висновок Державного вищого навчального закладу «Криворізький національний університет» від 13 травня 2013 року № 01/01-303/3, відповідно до якого в процесі глибокого збагачення залізної руди на ПрАТ «Центральний ГЗК» відбуваються зміни її фізико-хімічних властивостей та кристалографічної структури: підвищується вміст корисного компонента більш ніж в два рази; крупність мінералів і мінеральних компонентів зменшується більш ніж в 27 тис. разів; змінюється фракційний склад продуктів, що перероблюються; змінюється структура і текстура мінеральних комплексів у зв`язку з тим, що при дробленні відбувається зміна форми частинок, створення в їх обсязі нових систем тріщин, зняття залишкової напруги, зміна щільності розміщення дислокації, в результаті чого відбувається зміна їх механічних властивостей; відбуваються хімічні зміни на поверхні мінералів, що ведуть до утворення нових сполук і вивільнення газоподібної фази СО2; змінюється кристалографічна структура з однієї поліморфної фази в іншу, так як відбувається декристалізація і аморфізація кварцу, внаслідок чого на його поверхні утворюються шари з порушеною кристалічною решіткою (аморфні шари), товщиною до 0,2 мкм; утворюються поверхні з вільними валентностями, що сприяє утворенню мономолекулярних плівок на поверхні мінералів; змінюються абсорбційні та електричні характеристики поверхні мінералів.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 05 травня 2022 року у цій справі призначено судову експертизу, проведення якої доручено Національному технічному університету «Дніпровська політехніка». Експерту для вирішення поставлено такі питання: 

1. Чи відбувається під час збагачення залізної руди зміни мінеральних форм корисних копалин? 

2. У випадку позитивної відповіді на перше питання, чи можна вважати такі зміни якісними? 

3. Які зміни у агрегатно-фазовому стані мінералів у складі залізної руди відбуваються під час процесу збагачення? 

4. Чи є якісь відмінності кристалохімічної структури (решітки) мінералів у складі залізної руди, видобутої з покладів, та в готовому концентраті після збагачення? 

5. Чи відбуваються якісні зміни мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури в процесі переробки ПрАТ «Центральний ГЗК» мінеральної сировини (залізної руди) під час видобування, дроблення, сушки, збагачення фізико-хімічними методами до стану концентрату неагломерованого у порівнянні з вихідним рудним мінералом, видобутим платником із родовищ Артемівського, Петрівського, «Велика Глеюватка» та шахти ім. Орджонікідзе?

Відповідно до висновку експертного аналітичного дослідження якісних змін, мінеральної форми залізної руди, її агрегатно-фазового стану та кристало-хімічної структури під час збагачення фізико-хімічними методами в умовах ПрАТ «Центральний ГЗК», складеного 28 липня 2022 року в. о. завідувачем кафедри технологічного інжинірингу переробки матеріалів, директором науково-дослідного Центру «Переробки та збагачення мінеральної та техногенної сировини», доцентом, к. т. н. О. С. Дрешпаком, отримані в результаті аналітичних досліджень дані дозволяють відповісти на вищевказані запитання, а саме: 

1. Під час збагачення залізної руди в умовах позивача відбувається зміна мінеральних форм корисної копалини; 

2. Зміни мінеральних форм можна вважати якісними; 

3. У процесі глибокого збагачення відбуваються такі зміни в агрегатно-фазовому стані залізної руди: виникає новий полідисперсний агрегатний стан мінералів та субмінеральних зростків, якість якого впливає на технологічний процес збагачення; при подрібненні відбувається часткове розчинення вихідних нестійких сульфідних та карбонатних сполук; зникає структура і текстура початкової речовини (залізної руди) за рахунок утворення новоутвореної поверхні; питома поверхня корисної копалини збільшується в тисячі разів; при мокрому подрібненні частково аморфізується поверхня кристалів магнетиту; 

4 У процесі глибокого збагачення відбуваються такі зміни в кристало-хімічному стані залізної руди: при мокрому подрібненні зменшується кількість бездефектних кристалів; змінюється температура фазового перетворення систем «магнетит-маггеміт» та «магнетит-гематит»; відбувається порушення доменної кристалічної структури магнетиту та знижується магнітна сприйнятливість магнетитових агрегатів; утворюється часткове окислення зерен магнетиту; 

5. У процесі переробки вихідної сировини ПрАТ «Центральний ГЗК», а саме залізної руди у вигляді полімінеральної суміші залізистих кварцитів, з метою її збагачення до магнетитового концентрату, що відповідає вимогам технологічного регламенту підприємства, вона зазнає якісних змін мінеральних форм, особливо в процесах глибокого збагачення (третій етап переробки), починаючи з процесів мокрого подрібнення на кульових млинах.

Допитаний у судовому засіданні суду апеляційної інстанції як спеціаліст ОСОБА_1 підтвердив своє експертне аналітичне дослідження та наголосив на тому, що руди кар`єрів та шахти ПрАТ «Центральний ГЗК» є дрібно - та тонко вкрапленими, тому глибоке збагачення (третя стадія) є технологічно необхідною умовою для отримання залізорудного концентрату. Якісні зміни відбуваються при переробці і в другій, і в третій стадіях, але суттєвими вони стають при процесах подрібнення (початок тертої стадії - збагачувальна фабрика).  

Платником до матеріалів справи також долучено Звіт про виконання науково-дослідних робіт за темою: «Дослідження фізико-хімічних властивостей корисної копалини залізної руди - залізисті кварцити магнетитові, видобутої в кар`єрах родовищ (1) «Велика Глеюватка», (2) «Петрівське», (3) «Артемівське», (4) полі шахти ім. Орджонікідзе (Перша ділянка) та концентрату залізорудного агломераційного магнетитового з вставленням можливих відмінностей між ними, виготовлений у 2022 році доктором геологічних наук В. Г. Верховцевим та кандидатом геологічно-мінеральних наук В. Г. Яценком. Викладені в зазначеному Звіті тези корелюють висновку експертного аналітичного дослідження від 28 липня 2022 року. Зокрема, за результатами теоретичних і експериментальних досліджень автори дійшли висновку про якісні зміни мінеральних форм, агрегатно-фазового стану та кристалохімічної структури корисних копалин (залізної руди - залізисті кварцити магнетитові), видобутих у кар`єрах родовищ «Велика Глеюватка», «Петрівське», «Артемівське», покладу Південна Магнетитова рудного поля шахти ім. Орджонікідзе в результаті господарської діяльності позивача на етапі глибокої переробки (збагачення) для отримання магнетитового концентрату.

Тобто, висновками вищевказаних досліджень фахівців встановлено, що максимальна зміна якісних характеристик мінеральної форми речовини, щодо якої виник спір, відбувається в процесах мокрого подрібнення на кульових млинах (мокрого тонкого подрібнення) - третій етап переробки.

Отже, контролюючий орган необґрунтовано виходив із незмінності кристалохімічної структури мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану на всіх етапах видобування корисних копалин до стадії створення кінцевої продукції. 

Більш того, відповідачем під час перевірки не встановлено фактичний обсяг переданої сировини від гірничого до збагачувального виробничих суб`єктів. 

Відтак, виходячи із схеми технологічного процесу ПрАТ «Центральний ГЗК» та вимог            підпункту 252.3.1 пункту 252.3 статті 252 ПК України, з урахуванням підпункту 14.1.150              пункту 14.1 статті 14 ПК України, рентною платою оподатковуються процеси збирання, дроблення (буро-вибухові роботи, екскавація, транспортування, скрепірування, дроблення руди до класу 0,25 мм). В свою чергу, під час збагачення корисної копалини - залізної руди, яке відбувається на третьому етапі - на стадії потрапляння залізної руди до процесу мокрого подрібнення, відбуваються зміни мінеральних форм корисної копалини, такі зміни є якісними, відбуваються зміни агрегатно-фазового стану мінералів у вкладі залізної руди, які є невід`ємними складовими корисної копалини.

Суд при цьому звертає увагу на те, що ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року запропоновано Національному технічному університету «Дніпровська політехніка» надати пояснення щодо розбіжностей листа від 08 листопада 2018 року № 01-13/146р (виконавець Пілов П. І.) з експертним висновком Криворізького національного університету від 13 травня 2013 року № 01/01-303/3, Звітом про виконання науково-дослідних робіт за темою: Дослідження фізико-хімічних властивостей корисної копалини залізної руди - залізисті кварцити магнетитові, видобутої в кар`єрах родовищ (1) «Велика Глеюватка»,                      (2) «Петрівське», (3) «Артемівське», (4) полі шахти ім. Орджонікідзе (Перша ділянка) та концентрату залізорудного агломераційного магнетитового з вставленням можливих відмінностей між ними, виготовленим у 2022 році доктором геологічних наук В. Г. Верховцевим та кандидатом геологічно-мінеральних наук В.Г. Яценком, а також експертним аналітичним дослідженням якісних змін, мінеральної форми залізної руди, її агрегатно-фазового стану та кристало-хімічної структури під час збагачення фізико-хімічними методами в умовах ПрАТ «Центральний ГЗК», складеним 28 липня 2022 року в. о. завідувачем кафедри технологічного інжинірингу переробки матеріалів, директором науково-дослідного Центру «Переробки та збагачення мінеральної та техногенної сировини», доцентом, к. т. н. О. С. Дрешпаком.

На виконання ухвали суду апеляційної інстанції Національний технічний університет «Дніпровська політехніка» надав пояснення від 26 грудня 2022 року № 17-03/83, відповідно до яких лист від 08 листопада 2018 року № 01-13/146р не має наукової аргументації і містить лише коротке ствердження, не підкріплене дослідженнями кафедри технологічного інжинірингу переробки матеріалів (кафедри збагачення корисних копалин) на тему збагачення залізистих кварцитів Криворізького залізорудного басейну, які широко велися під час роботи д. т. н.            ОСОБА_2 . 

При цьому Третій апеляційний адміністративний суд був позбавлений можливості опитати в судовому засіданні ОСОБА_2 у зв`язку з його смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 .   

Щодо висновку експертного економічного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. М. С. Бокаріуса від 30 січня 2018 року № 26191, то суди обґрунтовано не прийняли його як належний доказ у справі, оскільки він стосується іншого суб`єкта господарської діяльності - Публічного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат», а питання, окреслені в цьому дослідженні, потребують спеціальних технічних знань у гірничодобувній галузі та не належать до компетенції судового експерта-економіста.

Індивідуальну податкову консультацію від 22 травня 2019 року № 2310/6/99-99-12-02-03-15/ПК «Про рентну плату за користування надрами», на яку, в тому числі посилається контролюючий орган у касаційній скарзі, суди також об`єктивно відхилили з огляду на те, що в ній наведено лише загальні положення про оподаткування рентною платою процесу переробки (збагачення) мінеральної сировини, перелік технологічних операцій, які забезпечують відокремлення (розділення) кристалів різних мінералів у зростаннях залізистого кварциту, визначений у складі операцій з первинної переробки, тощо. 

З огляду на викладене та враховуючи, що за правилами частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, а суди попередніх інстанцій не допустили порушення норм процесуального права, які б могли вплинути на встановлення дійсних обставин справи, та правильно застосували норми матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги Східного МУ ДПС по роботі з ВПП без задоволення, а оскаржених судових рішень - без змін.

Керуючись статтями 341, 344, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Дата складення повного тексту постанови - 23 листопада 2023 року.

Суддя-доповідач                                                                             І. А. Гончарова

Судді                                                                                                    І. Я. Олендер

                                                                                             Р. Ф. Ханова