ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

16 жовтня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 340/3916/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу  Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса),
на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2023 року (суддя Жук Р.В.) 
у справі № 340/3916/22
за позовом ОСОБА_1 ,  
до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області,  
про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-                                                                                                  
                                                        ВСТАНОВИВ:
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2022 року визнано протиправними дії та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити з 01.04.2019, перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 у розмірі 80% суми грошового забезпечення на підставі оновленої довідки Кіровоградського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки № 6779/1 від 30.12.2021.
07.12.2022 Кіровоградським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист №340/3916/22.
Постановою державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 08.12.2022 відкрито виконавче провадження ВП №70499123 щодо примусового виконання виконавчого листа.
12.04.2023 на адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду від державного виконавця надійшла заява про зміну способу і порядку виконання рішення.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного від 14.04.2023 заяву державного виконавця залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання до суду належних доказів доплати судового збору у розмірі 161,04 грн.
Зазначена ухвала суду від 14.04.2023 доставлена до електронного кабінету заявника 14.04.2023.
18.04.2023 від представника заявника надійшла заява про усунення недоліків, у якій зазначено, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір». Таким чином, представником заявника на виконання вимог ухвали суду від 14.04.2023 правомірно сплачено судовий збір у розмірі 644,16 грн. враховуючи коефіцієнт пониження ставки судового збору за подання заяви про зміну способу і порядку виконання рішення у справі № 340/3916/22.    
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду заяву державного виконавця про зміну способу і порядку виконання рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії повернуто заявнику. 
Суд першої інстанції дійшов висновку, що частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір», яка встановлює понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8 для сплати судового збору у разі подання до суду документів у електронній формі, не набрала чинності, оскільки у відповідному оголошенні Вищої ради правосуддя про створення та забезпечення функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС не містилося інформації про уведення в дію саме підпункту «б» підпункту 1 пункту 17 параграфа 1 розділу 4 Закону 2147. Отже, відсутні підстави для застосування понижуючого коефіцієнта до ставки судового збору, яка підлягала сплаті при зверненні з позовом у цій справі.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції від 24 квітня 2023 року, заявник подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Позивач зазначає, що суд першої інстанції проігнорував позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022  у справі № 916/228/22, та базуючись виключно на листах ДСА України від 29.10.2021 № 10-19326/21 та ВРП від 30.11.2021 № 28581/9-21 повернув заяву заявнику. Скаржник наполягає на тому, що у останнього були обґрунтовані підстави вважати, що при поданні до суду процесуальних документів в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Вказані судом листи ДСА України мають рекомендаційний характер та не змінюють установленого порядку та умов набрання чинності нормативно-правовим актом. Таким чином,  у суду першої інстанції були відсутні підстави вимагати від заявника сплати судового збору без урахування понижуючого коефіцієнта.
Дана адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Повертаючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що заявником не було усунуто всі недоліки поданої заяви про зміну способу і порядку виконання рішення у встановлений судом строк, а саме: не надано доказів доплати судового у розмірі 161,04 грн. 
Суд апеляційної інстанції не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір».
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент звернення до суду з касаційною скаргою) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення ставка судового збору становить - 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2684,00грн. 
Залишаючи подану позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив з того що сплачена заявником сума судового збору у сумі 644,16 грн. є меншою, ніж встановлено законом.
Суд першої інстанції при  цьому зазначив, що частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір», яка встановлює понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8 для сплати судового збору у разі подання до суду документів у електронній формі, не набрала чинності, оскільки у відповідному оголошенні Вищої ради правосуддя про створення та забезпечення функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС не містилося інформації про уведення в дію саме підпункту «б» підпункту 1 пункту 17 параграфа 1 розділу  4 Закону №2147-VIII.
За правилами ч.3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частин першої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Згідно із частиною сьомою, восьмою статті 18 КАС України Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. 
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Разом з цим підпунктом 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України передбачено, що до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються  у відповідному в порядку.
Створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно.
Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України. 
Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).
Аналогічні положення містяться також в розділах «Перехідні положення» ЦПК України та ГПК  України. 
Законом №2147-VIII до статті 4 Закону України «Про судовий збір» включено частину третю, відповідно до якої при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (підпункт «б» підпункту 1 пункту 17 § 1 розділу 4).
04.09.2021 в газеті «Голос України» № 168 опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про створення та забезпечення функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС, яким Вища рада правосуддя повідомила, що відповідно до пункту 2 § 2 «Прикінцеві положення» розділу 4 Закону окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС, яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.
З початком функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистем відеоконференцзв`язку:
вводяться в дію підпункт 1 пункту 3, підпункт «а» підпункту 3 пункту 17, пункт 19 § 1 розділу 4 Закону; підпункт 5 пункту 7 § 1 розділу 4 Закону - в частині щодо можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, функціонування офіційних електронних адрес та процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет);
зазнає змін порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 17.1, 17.5, 17.6, 17.14, 17.16 підпункту 17 пункту 1 розділу ХІ «Перехідні положення» ГПК України; підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VIІI«Перехідні положення» ЦПК України; підпунктами 15.1, 15.5, 15.7, 15.15, 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VIІ «Перехідні положення» КАС України; підпунктом 17.7 підпункту 17 пункту 1 розділу ХІ «Перехідні положення» ГПК України, підпунктом 15.7 підпункту 15 пункту 1 розділу VIІI «Перехідні положення» ЦПК України, підпунктом 15.8 підпункту 15 пункту 1 розділу VIІ «Перехідні положення» КАС України - в частині фіксування судових засідань, що проводяться в режимі відеоконференції з використанням підсистеми відеконференцзв`язку.
Зазначені вище дії вчиняться з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 30.11.2021 № 28581/0/9-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.
Так, у вказаному оголошенні відсутні посилання на уведення в дію положень Закону №2147-VIII в частині змін щодо включення у статтю 4 Закону України «Про судовий збір» частини третьої стосовно застосування понижуючого коефіцієнта при поданні до суду документів в електронній формі.
Разом з цим порядок набрання чинності наведеним положенням був передбачений у самому Законі №2147-VIII, абзацом четвертим § 2 «Прикінцеві положення» розділу 4 якого було визначено, що підпункт «б» підпункту 1 пункту 17 цього розділу вводиться в дію з дня початку функціонування підсистеми (модуля) ЄСІТС, що забезпечує функціонування процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет).
Отже, Законом №2147-VIII був визначений порядок набрання чинності вказаним положенням, що пов`язується із днем початку функціонування підсистеми (модуля) ЄСІТС, яка забезпечує функціонування процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет).
При цьому на офіційному сайті Верховної Ради України опублікована редакція Закону України «Про судовий збір» з урахуванням змін, внесених Законом №2147-VIII, у тому числі в частині доповнення частиною третьою статті 4, яка має статус чинної з 04.10.2021, тобто була чинною станом і на час звернення заявника із заявою про зміну способу і порядку виконання рішення – 12.04.2023.
З огляду на наведене у заявника були обґрунтовані підстави вважати, що у разі подання ним заяви про зміну способу і порядку виконання рішення в електронній формі до встановленої законом ставки судового збору має бути застосований понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8, визначений частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір».
Велика Палата Верховного Суду у своїх висновках також враховує, що у Доповіді «Верховенство права», схваленій Європейською комісією «За демократію через право» на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25 - 26.03.2011) (CDL-AD (2011) 003rev), зазначено, що держава зобов`язана дотримуватись законів, які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю; передбачуваність означає, що закон має бути… проголошений наперед - до його застосування, та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку (пункт 44); юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними (пункт 46); юридична визначеність також означає, що держава загалом повинна дотримуватись узятих на себе певних зобов`язань, виконувати покладені на неї певні функції чи виголошені нею перед людьми певні обіцянки (поняття «законні очікування») (пункт 48).
Особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір».
При цьому надані ДСА України від 29.10.2021 № 10-19326/21 та ВРП від 30.11.2021 № 28581/9-21 роз`яснення щодо того, що вказана норма (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір») не набрала чинності у порядку, встановленому Законом, не змінюють установленого порядку та умов набрання чинності нормативно-правовим актом.
Виходячи з наведеного, у заявника, який подав заяву про зміну способу і порядку виконання рішення у цій справі в електронному вигляді з використанням підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», не було підстав вважати, що частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір» не набрала законної сили та не може бути застосована станом на час подання нею позовної заяви у цій справі.
Отже, у суду першої інстанції були відсутні підстави вимагати від заявника сплати судового збору без урахування понижуючого коефіцієнта, який підлягав застосуванню, з огляду на те, що заяву подано в електронній формі через підсистему ЄСІТС «Електронний суд».
Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанцій дійшов помилкових висновків про те, що вказана норма не може бути застосована як така, що не набрала чинності у встановленому законом порядку, що мало наслідком безпідставне залишення окружним адміністративним судом поданої заяви без руху та повернення її з посиланням на не усунення недоліків у встановлений строк. 
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, в тому числі неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Керуючись ст.ст. 311, 317, 320, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
                                                      ПОСТАНОВИВ: 
Апеляційну скаргу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) задовольнити. 
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2023 року у справі № 340/3916/22 скасувати.
Справу № 340/3916/22 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до  ст.325 КАС України,  оскарженню в касаційному порядку, з урахуванням приписів ч. 2 ст. 328 КАС України, не підлягає.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко