ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

22 листопада 2023 року 	м. Дніпро	справа № 160/11757/23	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Дурасової Ю.В. (доповідач),
                               суддів:  Божко Л.А., Лукманової О.М.,        
          розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
          на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2023 року (головуючий суддя Бухтіярова М.М.)
          в адміністративній справі №160/11757/23 за позовом ОСОБА_1   до відповідача Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській   області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

          Позивач, ОСОБА_1 , звернувся 30.05.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом відповідача  Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській   області,  в якому просив:
          - визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №313 о/с від 16.05.2023 «По особовому складу» в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національної поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);
          - визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №881к від 15.05.2023«Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП» в частині застосування до начальника сектора реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті З Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 №43/13/32- 805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП№9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 №4, Присяги поліцейського, що виразилося у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті належних заходів з ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, не складанні планів організаційних та практичних заходів за виявленими недоліками під час перевірок та невжиття належних заходів щодо їх усунення, не забезпеченні контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення підлеглими поліцейськими, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам;
          - поновити підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) на службі в органах Національної поліції на посаді начальника сектора реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП з 17.05.2023;
          - стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 17.05.2023 по день ухвалення судового рішення.
          В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач з 16.02.2014 по 06.11.2015 проходив службу в ОВС, з 07.11.2015 - в Національній поліції України, з 04.04.2023 – на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП. Згідно з наказом ГУНП в Дніпропетровській області №881к від 15.05.2023 на нього накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та згідно з наказом ГУНП в Дніпропетровській області №313о/с від 16.05.2023 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення. Позивач наполягає, що накази відповідача №881к від 15.05.2023 та №313о/с від 16.05.2023 є протиправними, оскільки в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а відповідачем було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. На переконання позивача, фактичною підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності стало порушення кримінального провадження №42023040000000291 від 05.05.2023, оскільки саме матеріали вказаного кримінального провадження покладені в основу службового розслідування, факт вчинення дисциплінарного проступку ґрунтується виключно на обставинах кримінального провадження. Водночас вважає, що посилання відповідача на текст повідомлення про підозру у кримінальному провадженні, яку було йому вручено, як факт доказу дисциплінарного проступку з боку позивача, є неправомірним, адже викладені в ній обставини самостійно службовим розслідуванням не перевірялися, а сама по собі підозра не може бути доказом вчинення дисциплінарного проступку, адже в судовому порядку дані факти не встановлювались та не винесено вироку суду у кримінальному провадженні, яке б набрало законної сили на час службового розслідування. Натомість виявлені перевіркою від 13.05.2023 порушення під час несення служби ОСОБА_1 не дають підстави застосувати до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення, оскільки перевірка службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП ВП №9 Дніпровського РУП ГУНП не стосується службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП від 12.05.2023 за фактом надзвичайної події-затримання 11.05.2023. Поряд з цим, на момент видання наказу від 12.05.2023 №1057 про призначення службового розслідування жодних порушень службової дисципліни окремими працівниками СРПП ВП №9 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області виявлено не було. В рапорті члена дисциплінарної комісії ОСОБА_2 від 13.05.2023 немає жодного посилання на виявлені нові порушення службової діяльності працівників СРПП після перевірок, проведених 29.11.2022, 16.12.2022, а також 13.04.2023, за результатами яких вже винесено накази, якими притягнуто дисциплінарної відповідальності поліцейських, які допустили зазначенні порушення. Разом з цим, у таких наказах не зазначено, що у діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, та не вказано, що такі порушення підлеглими працівниками було допущено у зв`язку з неналежним контролем за дотриманням законності під час здійснення адміністративного провадження підлеглими працівниками поліції. Крім того, у рапорті члена комісії зазначено, що під час перевірки 13.04.2023 було виявлено порушення під час винесення постанов по справам про адміністративні правопорушення, які вже були встановлені під час перевірок 29.11.2022 та 16.12.2022, у постановах, які на час перевірки 13.04.2023 навіть не були винесені, а також у постановах, які були винесені у той час, коли позивач вже перебував у щорічній відпустці, а отже дисциплінарною комісією не доведено належним чином, що виявлені порушення взаємопов`язані із службовими обов`язками, а отже не можуть лягати в основу обґрунтування дисциплінарного проступку. На переконання позивача, дисциплінарна комісія діяла не у спосіб, що визначений чинним законодавством, зазначивши у висновку службового розслідування від 13.05.2023 результати проведеної цільової перевірки роботи СРПП ВП №9 ДРУП, не дослідивши обставини щодо необізнаності позивача з колом своїх функціональних обов`язків. З призначенням службового розслідування його фактично не ознайомлювали, пояснень щодо подій, що відображені у висновку від 15.05.2023, не надавав. З огляду на викладені обставини, позивач вважає, що службове розслідування проведено неповно, без з`ясування всіх обставин та зібрання доказів вини у вчиненні дисциплінарного проступку, що у сукупності свідчить про протиправність про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, незаконності звільнення та наявності підстав для поновлення на займаній посаді та стягнення з відповідача середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2023 року у задоволенні позову відмовлено.
          Рішення суду першої інстанції обґрунтоване тим, що накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к в частині застосування позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та від 16.05.2023 №313 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції відповідають вимогам частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для їх скасування, тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову відсутні. Позовні вимоги про зобов`язання відповідача поновити позивача на посаді та стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17.05.2023 не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, в задоволенні яких відмовлено.          
          Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позов задовольнити.
          В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції не надано оцінку при розгляді справи на порушення при проведенні службового розслідування, а також тому, що в матеріалах справи відсутні пояснення осіб, які допустили порушення при складанні адміністративних правопорушень, підлеглих ОСОБА_1 зазначає, що позивача не було повідомлено про те, що було призначено службове розслідування. Зауважує, що формулювання щодо вчинення позивачем дисціплінарного проступку не підтверджені належними доказами. Вказує, що 10.05.2023 позивачем повідомлено рапортом на ім`я начальника ДВБ НП України про факт пропонування йому з боку ОСОБА_3 неправомірної вигоди у розмірі 70000 грн. за не притягнення останньої до кримінальної відповідальності та прийняття рішення про закриття кримінального провадження.
          Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін. Посилається на те, що законодавство України вимагає від працівників поліції дотримуватися порядку та відповідних правил. Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування від 15.05.2023 щодо вимагання неправомірної вигоди   ОСОБА_1 від ОСОБА_3 . Зокрема у підполковника поліції Боздугана К.В.  вилучено 70000грн., щодо нього відкрито кримінальне провадження та затримано в порядку ст. 208 КПК України. З метою повного з`ясування обставин вказаної події на підставі статей 14-17, 26 Дисциплінарного статуту було проведено службове розслідування та  розглянута справа.
          Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 16.02.2004 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - склав присягу працівника Національної поліції України та продовжив службу в Національній поліції України, з 05.10.2021 по 04.04.2023 - заступником начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з 04.04.2023 – начальником сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та має спеціальне звання «підполковник поліції» (згідно із послужним списком, а.с.174-180).
15.05.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №881к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП» (а.с. 52-55, 102-105).
Згідно з пунктом 1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1, 2, частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 № 43/13/32-805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 №4, Присяги поліцейського, що виразилося у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті належних заходів з ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, не складанні планів організаційних та практичних заходів за виявленими недоліками під час перевірок та невжиття належних заходів щодо їх усунення, не забезпеченні контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення підлеглими поліцейськими, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, застосувати до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до відомості (а.с.24) позивач ознайомлений з наказом від 15.05.2023 №881к – 16.05.2023.
16.05.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ № 313 о/с про звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції з 16.05.2023 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ ГУНП від 15.05.2023 №881к.
З вказаним наказом №313 о/с від 16.05.2023 позивач ознайомлений та отримав його 16.05.2023 (а.с.188).
Згідно з розпискою від 16.05.2023 позивачем отримано трудову книжку серія НОМЕР_2 та довідку військового квитка №8/123 від 11.04.2005, витяг з наказу про звільнення та довідку для постановки на військовий облік (а.с.187).
Позивач вважає протиправними накази про його звільнення.
Суд першої інстанції у задоволенні позову відмовив.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України,  Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII, Закону України «Про запобігання корупції»,  Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII.
Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (в редакції на час спірних правовідносин). 
Відповідно до статті 3 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
В силу частини 1, 4 статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (ч.1 ст.59 ЗУ №580-VIII)
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ч.1 ст.17 ЗУ №580-VIII).
Частина 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII встановлює зобов`язання поліцейського:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Приписами статей 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особам, зазначеним у частині 1 статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах. 
Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: 
1) відмовитися від пропозиції; 
2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; 
3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; 
4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.
Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (Правила №1179).
Пунктом  1 розділу І Правил № 1179 передбачено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. 
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. 
Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Пунктом 1 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: 
неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 
професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; 
неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; 
поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
За змістом розділу V Правил № 1179 керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.
Керівник органу (підрозділу) поліції у разі виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про вчинення такого правопорушення підлеглими зобов`язаний у межах своїх повноважень ужити заходів щодо припинення такого правопорушення та негайно письмово повідомити про його вчинення спеціально уповноважений орган у сфері протидії корупції.
Керівник органу (підрозділу) поліції повинен: 
бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; 
відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України; 
об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України; 
заохочувати етичну поведінку; запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною 1 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 ЗУ №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. 
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: 
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Матеріалами справи підтверджується, що 11.05.2023 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками УСБУ в Дніпропетровській області та третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпро) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтава, під процесуальним керівництвом Дніпропетровської обласної прокуратури, в рамках кримінального провадження від 05.05.2023№42023040000000291, розпочатого за ч.3 ст.368 КК України, проводилися заходи із документування протиправної діяльності (вимагання неправомірної вигоди) з боку начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області (відповідно до наказу ГУНП від 11.04.2023 року №202 о/с з 11.04.2023 тимчасово виконує обов`язки заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності цього ж ВП) підполковника поліції ОСОБА_1 , який знаходився поза службою (відповідно до наказу ГУНП від 24.04.2023 року №26 о/с у період з 04.05.2023 по 17.05.2023 знаходиться у щорічній відпустці за 2022 рік), у цивільному одязі та без вогнепальної зброї. 
Як з`ясовано, підполковник поліції ОСОБА_1 вимагав та 11.05.2023 року приблизно о 14.30, перебуваючи біля будинку №1А на бульварі Зоряному (ТЦ «Дафі»), що у Шевченківському районі у м. Дніпро, отримав від секретаря Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області ОСОБА_3 неправомірну вигоду у розмірі 70 000 грн. за не притягнення останньої до кримінальної відповідальності та прийняття остаточного рішення про закриття кримінального провадження №12023041570000047, розпочатого 24.01.2023 за ч.1 ст. 382 КК України.
Грошові кошти у сумі 70000 грн. у підполковника поліції ОСОБА_1 виявлені та вилучені.
Працівниками СБУ та ДБР проведено невідкладну слідчу дію (обшук) у службовому кабінеті № 303 ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП, закріпленого за слідчим відділенням, звідки вилучено матеріали кримінального провадження №12023041570000047, які знаходилися у провадженні слідчого СВ цього ж відділення лейтенанта поліції Дудника О.Є.
11.05.2023 підполковника поліції Боздугана К.В. затримано на підставі вимог ст. 208 КПК України.
12.05.2023 начальником управління Головного інспекції ГУНП в Дніпропетровській області О.Таран рапортом на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області А.Щадило (а.с.124) за вказаним фактом ініційовано проведення службового розслідування (а.с.124-125).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1057 від 12.05.2023 «Про організацію проведення службового розслідування» (а.с.122-123) призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023.
Згідно з п.2 наказу №1057 від 12.05.2023 проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії – заступника ГУНП підполковника поліції ОСОБА_4 , членів дисциплінарної комісії – начальника УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_5 , старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції Литвиненка Є.Л., інспектора ВСР УГІ ГУНП старшого лейтенанта поліції Колоса Є.В., старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції Василашка Є.М., старшого слідчого в ОВСОМВ СУ ГУНП майора поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора ВОДГР УПД ГУНП майора поліції Жарікової О.М. та начальника ВЗК ГУНП підполковника поліції Третьякова М.О.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №300 о/с від 12.05.2023 у зв`язку із службовою необхідністю підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції відкликано з частини невикористаної щорічної основної оплачуваної відпустки з 12 травня 2023 року та відсторонено від виконання службових обов`язків за посадою з 12 травня 2023 року на час проведення службового розслідування (а.с. 23).
12.05.2023 начальнику сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, яке виразилося в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди (а.с. 130-134).
Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровськ від 13.05.2023 у справі №203/2573/23 (провадження №1-кс/0203/2232/2023) ОСОБА_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, у рамках кримінального провадження №42023040000000291, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 09.07.2023 включно в умовах Державної установи «Дніпровська державна установа виконання покарань №4» та визначено підозрюваному заставу в розмірі 150прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 402600грн. (а.с. 135-137).
Начальник управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області О.Таран листом №50/2-411 від 12.05.2023 звернувся до начальнику ІТТ №1 в Дніпропетровській області В.Водолазського щодо надання дозволу на опитування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , старшому інспектору ВСР УГІ ГУНП підполковнику поліції Литвиненку Є.Л. та інспектору ВСР УГІ ГУНП старшому лейтенанту Колосу Є.В. (а.с. 145).
Із змісту письмових пояснень від 13.05.2023, відібраних старшим інспектором ВСР УГІ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_7 , позивач в рамках службового розслідування відмовився від надання пояснень, посилаючись на ст. 63 Конституції України (а.с.146).
Згідно із рапортом від 13.05.2023 на ім`я голови дисциплінарної комісії член дисциплінарної комісії старшим інспектором ВП УГІ ГУНП в Дніпропетровській області Є.Василашко доведено, що 13.05.2023 під час проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 12.05.2023 №1057 за фактом можливого порушення службової дисципліни начальником СРПП відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 , здійснено вивчення організації службової діяльності останнього та його підлеглих, та під час проведених заходів встановлено, що підполковником поліції ОСОБА_1 не приділяється належна увага дотриманню законності під час здійснення адміністративного провадження, внаслідок чого мають місце порушення у цьому напрямку службової діяльності, та просив дозволу для долучення до матеріалів службового розслідування (а.с.143-144).
В рамках службового розслідування полковник поліції ОСОБА_8 відмовився від давання пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України, полковник поліції ОСОБА_9 відмовився від давання пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України, відібрані письмові пояснення у підполковника поліції ОСОБА_10 , у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , майора поліції ОСОБА_12 
15.05.2023 затверджено Висновок «Про результати службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023» (а.с. 107-121).
Відповідно до вказаного Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 15.05.2023, члени дисциплінарної комісії дійшли, що відомості щодо порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023, вважати такими, що знайшли свого об`єктивного підтвердження, а в діях підполковника поліції ОСОБА_1 та інших поліцейських відділення поліції № 9 Дніпровського РУП ГУНП дисциплінарні проступки встановленими (п.1 Висновку), 
та пропонують за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 № 43/13/32-805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП № 9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 №4, Присяги поліцейського, 
що виразилося у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті належних заходів з ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, не складанні планів організаційних та практичних заходів за виявленими недоліками під час перевірок та невжиття належних заходів щодо їх усунення, не забезпеченні контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення підлеглими поліцейськими, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, 
застосувати до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (п.3 Висновку).
Також з матеріалів Висновку службового розслідування від 15.05.2023 встановлено наступне.
« 11.05.2023 до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками УСБУ в Дніпропетровській області та третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпро) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтава, під процесуальним керівництвом Дніпропетровської обласної прокуратури, в рамках кримінального провадження від 05.05.2023 №42023040000000291, розпочатого за ч.3 ст.368 КК України, проводилися заходи із документування протиправної діяльності (вимагання неправомірної вигоди) з боку начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області (відповідно до наказу ГУНП від 11.04.2023 року № 202 о/с з 11.04.2023 тимчасово виконує обов`язки заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності цього ж ВП) підполковника поліції ОСОБА_1 , який знаходився поза службою (відповідно до наказу ГУНП від 24.04.2023 року №26 о/с у період з 04.05.2023 по 17.05.2023 знаходиться у щорічній відпустці за 2022 рік), у цивільному одязі та без вогнепальної зброї. Як з`ясовано, підполковник поліції ОСОБА_1 вимагав та 11.05.2023 приблизно о 14.30, перебуваючи біля будинку №1А по бульвару Зоряному (ТЦ «Дафі»), що у Шевченківському районі у м. Дніпро, отримав від секретаря Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області ОСОБА_3 неправомірну грошову винагороду у розмірі 70000 гривень за вирішення питання про закриття кримінального провадження №12023041570000047, розпочатого 24.01.2023 за ч.1 ст. 382 КК України.
Вказане кримінальне провадження розпочате за заявою громадянина ОСОБА_13 про невиконання вищезазначеною сільською радою рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду про зобов`язання надати доступ до публічної інформації останньому, а також сплатити на його користь грошові кошти у розмірі 200 000 гривень ( ОСОБА_3 є фігуранткою про провадженню). Грошові кошти у сумі 70000 грн. у підполковника поліції ОСОБА_1 виявлені та вилучені. Окрім цього, працівниками СБУ та ДБР проведено невідкладну слідчу дію (обшук) у службовому кабінеті № 303 ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП, закріпленого за слідчим відділенням, звідки вилучено матеріали кримінального провадження №12023041570000047, які знаходилися у провадженні слідчого СВ цього ж відділення лейтенанта поліції Дудника О.Є.
Цієї доби підполковника поліції Боздугана К.В. затримано в порядку ст. 208 КПК України, 12.05.2023 останньому оголошено повідомлення про підозру та 13.05.2023 до нього застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб.
Дисциплінарною комісією проаналізовано службову діяльність підполковника поліції ОСОБА_1 під час встановлено: 
1) 29.11.2022 поліцейськими УГІ та УПД ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП, встановлено факти невірного кваліфікування вчинених адміністративних правопорушень, час оформлення поліцейськими СРПП матеріалів про адміністративні правопорушення, порушення вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376. Встановлено факти порушення законної зберігання вилучених посвідчень водіїв, а також несвоєчасного прибуття нарядів ГРІШ на місце події з моменту отримання повідомлення про подію на планшетний логістичний пристрій. 
2) 16.12.2022 поліцейськими УГІ ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП були виявлені факти порушення службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП вищевказаного підрозділу, а саме під час складення матеріалів про адміністративні правопорушення допускаються порушення вимог статей 245, 251, 252, 283 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 56.11.2015 № 1395.
Дисциплінарна комісія звертає увагу про систематичне порушення службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП ВП №9 Дніпровського РУП ГУНП, неодноразово виявлених недоліків під час перевірки, що свідчить про постійне свідоме ігнорування та бездіяльність підполковника поліції ОСОБА_1 як керівника та особи, яка у вказаному ВП повинна здійснювати контроль за станом дотримання діяльності під час здійснення адміністративних правопорушень відповідно до п.1 р. VІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376.
Одночасно з цим, виникають підстави вважати, що вищевказані недоліки стали можливими унаслідок недостатнього контролю за роботою підлеглих підполковником поліції ОСОБА_1 , який займаючи керівну посаду, згідно з вимогами Дисциплінарного статуту Національної поліції України та своїх посадових інструкцій, зобов`язаний безпосередньо проводити службову підготовку з підлеглими працівниками, слідкувати за правильним їх навчанням, який з 5 жовтня 2021 року по 3 квітня 2023 року перебував на посаді заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 9 Дніпровського РУП ГУНП.
Виховувати особовий склад в дусі суворого дотримання законності і дисципліни, проводити роботу по попередженню порушень у службовій діяльності.
За результатами раніше проведених перевірок 29.11.2022 встановлені суттєві недоліки в організації роботи щодо дотриманню законності під час здійснення адміністративного провадження, а саме: 
40 фактів не встановлення місцезнаходження бланків протоколів та постанов про адміністративні правопорушення, один факт не притягнення до адмін. відповідальності за ст. 44 КУпАП, 
6 фактів невірного кваліфікування вчиненого адміністративного правопорушення, один факт невиконання постанови суду про накладення на правопорушника стягнення у вигляді адміністративного арешту, 
62 факти несвоєчасного надсилання до ДВС постанов за справами про накладення на правопорушників адміністративних стягнень у вигляді штрафу, 
34 факти порушення законності зберігання у відділенні поліції вилучених посвідчень водіїв, 30 фактів неналежного оформлення адміністративних матеріалів, 
17 фактів порушення добового строку внесення відомостей до ІКС «ІПНП» про вчинені правопорушення, 
11 фактів не внесення відомостей про адміністративне затримання до відповідних журналів.
При цьому, заступником начальника ВП з превентивної діяльності підполковником поліції К.Боздуганом у порушення вимог пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пунктів 2 та 3 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1376 план організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків не розробив, заходів щодо усунення виявлених недоліків не вжив, унаслідок чого продовжують мати місце вказані порушення.
Заступником начальника ВП з превентивної діяльності підполковником поліції К.Боздуганом у порушення вимог пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6 контроль за додержанням вимог щодо ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання не здійснювався унаслідок чого, під час вивчення питання руху бланкової продукції по відділенню поліції встановлено відсутність 179 бланків протоколів та постанов про адміністративні правопорушення
Під час складення поліцейськими ВП матеріалів про адміністративні правопорушення, допускаються порушення вимог Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395.
Крім цього, підполковником поліції К. Боздуганом у порушення вимог підпункту 4, пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не забезпечено виконання вимог протоколів нарад керівництва ВП № 9 Дніпровського РУП від 28.04.2023 №38, від 24.03.2023 №26, від 09.02.2023 №11, а саме: 
у порушення підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів зазначених нарад, контроль за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення не організовано та належним чином не здійснювався, унаслідок чого мають місце факти невірного кваліфікування вчиненого адміністративного правопорушення.
Крім того, підполковником поліції ОСОБА_14 у порушення вимог підпункту 13.3. пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 №43/13/32-805 не здійснювався належний контроль щодо притягнення правопорушників до адміністративної відповідальності за ст. 44 КУпАП, так допускаються факти не проведення розгляду справ по адміністративні правопорушення, віднесених до компетенції Національної поліції.
Також, підполковником поліції К. Боздуганом у порушення вимог підпункту 4 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не забезпечено виконання вимог протоколу наради керівництва ВП № 9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 № 4, а саме не організовано контроль за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення унаслідок чого допущено 7 фактів не встановлення місцезнаходження вилучених поліцейськими СРПП ВП посвідчень водіїв.
Також, 20.02.2023 підполковником поліції К.Боздуганом було доповідною запискою за вих. № 43.9-1831 проінформовано керівництво Головного управління про те, що з метою недопущення фактів невірної кваліфікації вчинених адміністративних правопорушень, особовий склад зобов`язано здійснювати відповідні перевірки за обліками ІПНП, а також особисто, ретельно вивчаються зібрані матеріали щодо законності притягнення правопорушників до адміністративної відповідальності, організовано проведення щомісячних перевірок матеріалів про адміністративне правопорушення щодо відповідності їх чинному законодавству України, а також забезпечено належний контроль за обліком бланкової продукції
Крім того, 03.04.2023 підполковником поліції ОСОБА_14 було доповідною запискою за вих. № 43.9-5700 проінформовано керівництво Головного управління про недопущення у подальшій службовій діяльності фактів порушень вимог ст. 36 КУпАП
При цьому, за результатами перевірки 13.05.2023 встановлено 81 порушення вимог ст. 36 КУпАП.
Стан дотримання дисципліни і законності у відділенні поліції № 9 Дніпровського РУПР ГУНП у поточному році на нарадах розглядався 6 разів (протоколи нарад від 13.01.2023 № З, від 24.02.2023 № 16,
Крім цього, в месенджері «Телеграм» за посиланнями https://web.telegram.org/a/#-1487406725 та https://web.telegram.org/a/#-1486635291 виявлено критичні публікації щодо вищевикладеної можливої протиправної діяльності підполковника поліції ОСОБА_1 , що в свою чергу підриває авторитет Національної поліції України та негативно впливає на довіру населення до працівників поліції.
Беручи до уваги вищевикладене, перевіривши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла про те, що підполковник поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, несумісне зі званням поліцейського, оскільки скоїв вчинок, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади …».
На думку колегії суддів апеляційної інстанції аналіз зазначених матеріалів дає підстави для висновку, що відповідачем обґрунтовано застосовано до позивача дисциплінарна відповідальність.
Так, за змістом частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. 
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, зокрема: 
своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 
контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;
у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. 
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. 
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).
Частинами 3, 5 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 
1) зауваження;
2) догана; 
3) сувора догана; 
4) попередження про неповну службову відповідність; 
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 
6) звільнення з посади; 
7) звільнення із служби в поліції. 
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Отже, такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення із служби в поліції, передбачено нормами Дисциплінарного статуту.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. 
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. 
У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. 
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому, воєнний стан в Україні неодноразово продовжувався та на час розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини першої, другої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. 
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Частинами 3, 5 та 6 статті 26 цього Статуту унормовано, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. 
У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. 
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. 
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях. 
Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (ч.1 ст.27 Статуту).
Відповідно до частини 1 статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
За змістом статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.
Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. 
У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Отже, вчинення протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення зі служби в поліції
На підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції, системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування.
При цьому, службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, в тому числі дотриманні антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Присяги є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції України.
Працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.
При цьому, керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України.
Матеріалами справи підтверджується, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №313 о/с від 16.05.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к, прийнятого за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 15.05.2023 та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 15.05.2023.
Згідно із вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Так, відповідно до Висновку працівниками УСБУ в Дніпропетровській області та третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпро) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтава, під процесуальним керівництвом Дніпропетровської обласної прокуратури, в рамках кримінального провадження від 05.05.2023 №42023040000000291, розпочатого за ч.3 ст.368 КК України, задокументовано протиправну діяльність (вимагання неправомірної вигоди) з боку начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 , який знаходячись поза службою (у відпустці) вимагав та отримав 11.05.2023 від гр. ОСОБА_3 неправомірну вигоду у розмірі 70000 гривень за вирішення питання про закриття кримінального провадження №12023041570000047, розпочатого 24.01.2023 за ч.1 ст. 382 КК України.
Грошові кошти у сумі 70000 грн. у підполковника поліції ОСОБА_1 виявлені, вилучені та його затримано в порядку ст. 208 КПК України.
12.05.2023 позивачу повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке виразилося в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, та ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровськ від 13.05.2023 у справі №203/2573/23 (провадження №1-кс/0203/2232/2023) ОСОБА_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, у рамках кримінального провадження №42023040000000291, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
При цьому, з матеріалів висновку службового розслідування вбачається, що обставини недотримання службової дисципліни з боку начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 мають систематичний характер.
З послужного списку вбачається, що позивач у період з 05.10.2021 займав керівні посади у відділенні поліції №9 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з 05.10.2021 по 04.04.2023 був заступником начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції, а з 04.04.2023 – начальником сектору реагування патрульної поліції відділення поліції.
29.11.2022 поліцейськими УГІ та УПД ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП встановлено факти невірного кваліфікування вчинених адміністративних правопорушень, час оформлення поліцейськими СРПП матеріалів про адміністративні правопорушення, порушення вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376.
Встановлено факти порушення законної зберігання вилучених посвідчень водіїв, а також несвоєчасного прибуття нарядів ГРПП на місце події з моменту отримання повідомлення про подію на планшетний логістичний пристрій.
16.12.2022 поліцейськими УГІ ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП №9 Дніпровського РУП ГУНП були виявлені факти порушення службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП вказаного підрозділу, а саме під час складення матеріалів про адміністративні правопорушення допускаються порушення вимог статей 245, 251, 252, 283 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 56.11.2015 № 1395.
За результатами таких перевірок встановлені суттєві недоліки в організації роботи щодо дотриманню законності під час здійснення адміністративного провадження, а саме: 
40 фактів не встановлення місцезнаходження бланків протоколів та постанов про адміністративні правопорушення, один факт не притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44 КУпАП, 
6 фактів невірного кваліфікування вчиненого адміністративного правопорушення, один факт невиконання постанови суду про накладення на правопорушника стягнення у вигляді адміністративного арешту, 
62 факти несвоєчасного надсилання до ДВС постанов за справами про накладення на правопорушників адміністративних стягнень у вигляді штрафу, 
34 факти порушення законності зберігання у відділенні поліції вилучених посвідчень водіїв, 
30 фактів неналежного оформлення адміністративних матеріалів, 
17 фактів порушення добового строку внесення відомостей до ІКС «ІПНП» про вчинені правопорушення, 
11 фактів не внесення відомостей про адміністративне затримання до відповідних журналів.
При цьому, наведені обставини не спростовано позивачем.
Суд першої інстанції обґрунтовано зазначив, що керівник органу (підрозділу) поліції, як службова особа поліції, наділений правами і обов`язками з організації службової діяльності підлеглих йому поліцейських і контролю за їхньою службовою діяльністю, зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських та несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни.
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського, розвивати у підлеглих самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського, контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
За таких обставин, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач, приступивши до обов`язків начальника був зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни.
Однак, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані в ході судового розгляду справи не доведено належними та допустимими доказами, в розумінні норм ст.ст. 72-74 КАС України, виконання своїх обов`язків з організації службової діяльності підлеглих та забезпечення останніми дотримання дисципліни, в тому дій на запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
Водночас матеріали справи не містять (позивачем не надано) доказів на підтвердження вчинення дій з належної організації роботи сектору реагування патрульної поліції (СРПП) з метою забезпечення якісного та ефективного виконання покладених на нього завдань, планування роботи з метою своєчасного виконання запланованих заходів, забезпечення дотримання дисципліни і законності підлеглими поліцейськими та підтримання в постійній готовності сили і засоби до швидкого реагування на правопорушення і події, а також доказів на здійснення контролю (перевірок) несення служби нарядами сектору реагування патрульної поліції та стану виконання підлеглими поліцейським службових завдань, контролю за додержанням вимог щодо ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення та щодо притягнення правопорушників до адміністративної відповідальності, контролю за повнотою і якістю складання працівниками СРПП протоколів й інших матеріалів у справах про адміністративні правопорушення, з огляду на те, що такі порушення в роботі сектору виявлені і ця обставина не заперечується позивачем.
Протоколи №4 від 27.01.2023 та №11 від 09.02.2023 наради особового складу ВП №9 ДРУП не свідчать про реальні дії з організації контролю.
Не містять матеріали справи і доказів на підтвердження вчинення позивачем дій на запобігання проявам неетичної поведінки підлеглих поліцейських, проведення аналітичних робіт, в тому числі з вивчення факторів та умов, що впливають на ставлення поліцейських до виконання службових обов`язків, проведення оперативних нарад, навчань (інформаційно-роз`яснювальної роботи) із зміцнення службової дисципліни та/або з актуальних питань професійної діяльності та відповідальності за невиконання (не належного виконання) обов`язків поліцейського, зокрема, і розроблення плану організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків.
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 № 43/13/32-805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП № 9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 № 4, а також порушення Присяги поліцейського, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам.
Таким чином, саме за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
При цьому, пояснень по суті в ході службового розслідування позивачем не надано.
Доводи позивача про те, що йому не надано право на подання пояснень, а також інших документів на спростування обставин, що стали підставою для службового розслідування, спростовуються, оскільки в матеріалах справи містяться письмові пояснення ОСОБА_1 від 13.05.2023, зі змісту яких вбачається, що він відмовляється від пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України, і такі пояснення написані власноруч (а.с.146).
Доводи позивача, про те, що підставою для звільнення його зі служби в поліції стало саме кримінальне провадження №42023040000000291 від 05.05.2023, що, в свою чергу, є протиправним, оскільки на час звільнення зі служби відсутній обвинувальний вирок суду, який набрав законної сили, суд не вважає обґрунтованими, оскільки, як підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни та вчинення дій, що підривають авторитет поліції, що за змістом статті 12 Дисциплінарного статуту є дисциплінарним проступком.
Водночас, відсутність обвинувального вироку суду щодо позивача не може ототожнюватися з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни.
Кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи.
Поряд з цим, зі змісту Присяги працівника поліції слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру   та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Такий висновок узгоджується з позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 25.06.2020 у справі №2240/2329/18, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. 
Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. 
Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Встановлення факту отримання неправомірної вигоди, відкриття за цим фактом кримінального провадження, затримання такої особи поліцейського і повідомлення їй про підозру у вчиненні кримінального правопорушення вже свідчить про порушення Присяги, в зокрема в частині обов`язку такого поліцейського дотримуватись Конституції України та законів України, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
За таких обставин, дії позивача як працівника поліції, встановлені службовим розслідуванням, є безумовним свідченням порушення ним службової дисципліни внаслідок безвідповідального ставлення до виконання своїх службових обов`язків, та вчинення дій, що призвели до підриву авторитету і довіри до поліції як органу державної виконавчої влади, формування негативної думки у населення про поліцію та дискредитації звання працівника поліції, тим паче вказана подія відбулася в умовах воєнного стану, а також недотримання ним вимог законодавства, порушення Присяги працівника поліції та посадових обов`язків, та є неприпустимим.
Порушення позивачем службової дисципліни у вигляді недотримання принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку, що підриває довіру до органів поліції, встановлені та підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами.
Висновок службового розслідування у цій справі містить обґрунтовані відомості щодо наявності причинного зв`язку між переліченими неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, а також про ставлення його до вчиненого.
За таких обставин (навіть за відсутності у майбутньому обвинувального вироку суду за результатами розгляду кримінального провадження), з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним та обґрунтованим. 
Захід дисциплінарного впливу, який застосований до позивача є співмірним з тяжкістю вчиненого ним дисциплінарного проступку.
Твердження позивача про недотримання, на його думку, певної процедури службового розслідування, не знайшло свого підтвердження в ході розгляду справи.
Позивач категорично заперечує викладені у висновку службового розслідування обставини щодо порушення службової дисципліни, невиконання покладених обов`язків, ігнорування наказів керівництва, рішень нарад тощо, однак суд звертає увагу, що позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на спростування вказаних обставин.
Судом досліджено процедуру проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення і не встановлено наявності суттєвих порушень, які б впливали на їх правомірність.
Посилання позивача на те, що дисциплінарною комісією не досліджено ту обставину, що його не ознайомлено з колом функціональних обов`язків, неприйнятні.
В силу частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, тому необізнаність позивача із своїми прямими функціональними обов`язками є свідченням не на корить позивача.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції матеріали справи дають підстави для висновку, шо позивачем не доведені обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
При цьому, відповідачем доведено обставини, на яких ґрунтуються заперечення проти позовних вимог, доведено правомірність дій/рішень відповідача як суб`єкта владних повноважень.
З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к в частині застосування позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та від 16.05.2023 №313 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції відповідають вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для їх скасування, тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову відсутні.
Позовні вимоги про зобов`язання відповідача поновити позивача на посаді та стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17.05.2023 не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, в задоволенні яких відмовлено.
          Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.
Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача та норми законодавства України, що регулюють дані правовідносини спростовують доводи позивача. 
Доводи апеляційної скарги щодо суті спору не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.
Дана справа є справою незначної складності, тому рішення суду апеляційної інстанції не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, зазначених в підпунктах: «а», «б», «в», «г» пункту 2 ч. 5 статті 328 КАС України.
Керуючись 241-245, 250, 311, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
          
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 –залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2023 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 22.11.2023 та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, зазначених в підпунктах: «а», «б», «в», «г» пункту 2 ч. 5 статті 328 КАС України.
В силу п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня її прийняття шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому такого судового рішення.         
   
Головуючий - суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова