ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" жовтня 2023 р.           Справа№ 911/2140/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Полякова Б.М.
суддів:            Доманської  М.Л. 
          Сотнікова  С.В. 
 
за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.
розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Перший Український міжнародний банк"
на постанову Господарського суду Київської області від 25.04.2023 
у справі № 911/2140/22
за заявою боржника      ОСОБА_1 
про     неплатоспроможність
за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 02.10.2023
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.11.2022 відкрито провадження у даній справі про неплатоспроможність; введено процедуру реструктуризації боргів ОСОБА_1 та призначено керуючим реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Біленка Р.І.; попереднє засідання суду призначено на 20.12.2022; вирішено інші процедурні питання у справі.
Ухвалою попереднього засідання Господарського суду Київської області від 21.02.2023 розглянуто вимоги кредиторів до Боржника, зокрема визнано грошові вимоги АТ «Таскомбанк» у сумах: 4962,00 грн - до задоволення вимог кредиторів; 40441,39 грн - 2 черга; визнано грошові вимоги АТ «ПУМБ» у сумах: 4962,00 грн - до задоволення вимог кредиторів; 118192,12 грн - 2 черга; призначено на 21.03.2023 проведення підсумкового засідання; вирішено інші процедурні питання у справі.
Постановою Господарського суду Київської області від 25.04.2023 відмовлено у задоволенні скарги АТ «ПУМБ» на дії (бездіяльність) керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Біленка Р.І. Відмовлено у задоволенні клопотання АТ «ПУМБ» від 20.04.2023 б/№ (вх. № 7736/23) про закриття провадження у справі. Припинено процедуру реструктуризації боргів фізичної особи ОСОБА_1 та припинено повноваження арбітражного керуючого Біленка Р.І., як керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи ОСОБА_1 . Визнано банкрутом фізичну особу ОСОБА_1 . Введено процедуру погашення боргів фізичної особи ОСОБА_1 . Призначено керуючим реалізацією майна фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Біленка Романа Івановича.
Ключовим мотивом постанови є:
-          судом не встановлено наявності підстав для висновку про неналежне виконання арбітражним керуючим Біленком Р.І. повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 911/2140/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ;
-          судом не встановлено обставин, які свідчили б про недобросовісність Боржника у даній справі, тому клопотання АТ «ПУМБ» про закриття провадження у справі № 911/2140/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 не підлягає задоволенню. 
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, АТ "Перший Український міжнародний банк" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить постанову місцевого суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким скаргу АТ «ПУМБ» на дії (бездіяльність) керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Біленка Р.І. та клопотання АТ «ПУМБ» про закриття провадження у справі задовольнити; провадження у справі № 911/2140/22 про     неплатоспроможність ОСОБА_1 закрити.
Ключовими аргументами скарги є:
-          обставини справи свідчать про недобросовісну поведінку боржника; боржник ухиляється від конструктивної взаємодії з кредиторами; дії (бездіяльність) арбітражного керуючого, зокрема, але не виключено, щодо ігнорування та не проведення зборів кредиторів в режимі відеоконференції на пропозицію кредитора за участю боржника, не надання для схвалення зборами кредиторів Звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки декларації про майновий стан боржника, фактично сприяють недобросовісній поведінці боржника;
-          арбітражний керуючий Біленко Р.І. неналежно виконує свої обов`язки у справі № 911/2140/22 про неплатоспроможність боржника ОСОБА_1 .
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 911/2140/22 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Отрюх Б.В., Доманська М.Л.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи № 911/2140/22, відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.
На виконання ухвали від 20.06.2023 з Господарського суду Київської області надійшли матеріали справи № 911/2140/22.
Розпорядженням керівника апарату від 14.08.2023 у зв`язку з перебування судді Отрюха Б.В., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 911/2140/22 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Сотніков С.В. Доманська М.Л. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019 й може розглядати справи про банкрутство та справи у спорах, які пов`язані з процедурою банкрутства, справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності.
Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Перший Український міжнародний банк" на постанову Господарського суду Київської області від 25.04.2023 у справі №911/2140/22, розгляд справи призначено на 02.10.2023.
В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, заявник звернувся до суду з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, оскільки неспроможний сплатити борг.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.11.2022 відкрито провадження у даній справі про неплатоспроможність; введено процедуру реструктуризації боргів ОСОБА_1 та призначено керуючим реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Біленка Р.І.
21.04.2023 до суду надійшло клопотання керуючого реструктуризацією Боржника про визнання Боржника банкрутом та введення процедури погашення боргів Боржника.
Як було встановлено місцевим судом, матеріали справи не містять погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника.
На підставі наведеного вище, 25.04.2023 Господарський суд Київської області прийняв постанову, якою визнав банкрутом фізичну особу ОСОБА_1 та ввів процедуру погашення боргів фізичної особи. Приймаючи оскаржувану постанову місцевий суд, обґрунтовував перехід до процедури погашення боргів неможливістю проведення зборів кредиторів та спливу 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника. 
Колегія суддів не погоджується в повній мірі з таким висновком місцевого суду з огляду на таке.
Згідно з приписами ст. ст. 42, 43 ГПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав (ст. 3 ЦК України). Реалізація процесуальних прав та обов`язків передбачає і дотримання приписів матеріального права.
Також, як зазначає Міжнародний суд ООН, «одним із основних принципів, що регулює створення та виконання юридичних зобов`язань незалежно від джерела, є принцип співпраці. Відповідно до принципу співпраці кожна із сторін має надавати іншій  стороні можливе сприяння у виконанні нею своїх обов`язків. Він поширюється на всі зобов`язання без виключення». 
Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа), який дотримується принципу співпраці з усіма учасниками справи про свою неплатоспроможності. 
Відповідно до приписів ст. 13 Цивільного кодексу України особа може користуватися своїми права лише у межах, наданих їй  договором  або  актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.
Колегія суддів зазначає, що судовому захисту не підлягає право особи, яке хоча формально не порушує норм права, проте за своєю суттю покликане діяти на шкоду контрагентам цієї особи.
Колегія зауважує, що у справах про банкрутство арбітражний керуючий/боржник діють відповідно до приписів КзПБ, проте одночасно є стороною у справі відповідно до норм ГПК України, а отже, задля дотримання принципу диспозитивності та змагальності (ст. 2 ГПК України) судом при ухваленні рішення мають враховуватися інтереси інших учасників справи про банкрутство. 
В даній справі, ухвалою Господарського суду Київської області від 15.11.2022 (справа 911/2140/22) відкрито провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 (надалі - Боржник, ШабельнаН.Г.), введено процедуру реструктуризації боргів Боржника, керуючим реструктуризацією призначено арбітражного керуючого Біленка Романа Івановича (надалі - Арбітражний керуючий, Керуючий реструктуризацією). 
20.12.2022 року Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний банк» (надалі по тексту - AT «ПУМБ», Кредитор, Банк) звернулось до суду з заявою з грошовими вимогами до Боржника в розмірі 119 581,14 грн.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.12.2022 року грошові вимоги AT «ПУМБ» до Боржника визнані в сумі 118 192,12 грн; зобов`язано керуючого реструктуризацією організувати проведення зборів кредиторів Боржника; письмово повідомити учасників у справі про банкрутство про місце, дату і час проведення зборів кредиторів Боржника.
14.04.2023 року у Відповіді на електронний запит щодо проведення зборів кредиторів шляхом опитування по справі 911/2140/22 АТ «ПУМБ» проголосовано проти усіх питань порядку денного: не було схвалено запропонований План реструктуризації боргів боржника ОСОБА_1 , не було схвалено про перехід до процедури погашення боргів та враховуючи подану до Господарського суду Київської області скаргу на дії (бездіяльність) арбітражного керуючого Віденко Р.І., що призначена до розгляду на 25.04.2023 року та позицію Банка по другому питанню порядку денного, проголосовано проти призначення арбітражного керуючого Віденка Р.І. керуючим реалізацією.
Так як арбітражний керуючий Біленко Р.І. сформував безальтернативний порядок денний та обмежив кредиторів у прийнятті відповідних рішень в процедурі реструктуризації боргів, AT «ПУМБ», користуючись ст. 123 КзПБ, на зборах кредиторів оголосив про своє рішення звернутись до господарського суду з клопотанням про закриття провадження у справі № 911/2140/22.
Також Банк звернувся до суду зі скаргою на дії (бездіяльність) керуючого реструктуризації.
Постановою Господарського суду Київської області від 25 квітня 2023 року, перегляд якої є предметом даного апеляційного провадження, відмовлено у задоволені скарги АТ «ПУМБ» від 19.03.2023 року на дії (бездіяльність) керуючого реструктуризації; відмовлено у задоволені клопотання AT «ПУМБ» від 20.04.2023 року про закриття провадження у справі; припинено процедуру реструктуризації боргів Боржника; визнано Боржника банкрутом та введено процедуру погашення боргів
Місцевий суд не врахувавши причини, які стали підставою для пропуску 120-денного строку для подання погодженого плану реструктуризації боргів боржника, формально поставився до вирішення справи.
На думку колегії, судом обов`язково має бути досліджено питання причин пропуску такого строку. Суд має дослідити пропуск строку обумовлений зловживанням своїми правами арбітражним керуючим (неналежне сповіщення кредиторів, перенос строків проведення зборів кредиторів та інше), боржником (подання завідомо неправдивих відомостей, пропонування вкрай невигідних умов для кредиторів щодо погашення боргу, тощо), або кредитором (пропонування плану реструктуризації боргу, за яким борг взагалі не зменшується та інше), оскільки у разі виявлення фактів зловживання процесуальними  правами арбітражним керуючим або боржником, суд не повинен переходити до стадії погашення боргів, оскільки реструктуризація боргів (планова реструктуризація) є пріоритетною судовою процедурою у справі про неплатоспроможність фізичної особи, оскільки є системою заходів, що спрямована на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, а також задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів, а процедура погашення боргів є виключною процедурою та має вводитися у зв`язку з втратою у боржника фізичної можливості працювати, наприклад, у разі наявності у нього інвалідності, та відповідно виконувати план реструктуризації. 
Як вбачається з матеріалів справи, AT «ПУМБ» наголошував, як і на зборах кредиторів, що були проведені 31.03.2023 року, так і на зборах кредиторів від 14.04.2023 року, що План реструктуризації боргів ОСОБА_1 не відповідає вимогам КзПБ та порушує мету процедури реструктуризації боргів, з наступних підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 124 КзПБ у плані реструктуризації боргів боржника зазначаються; інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення.
У відповідності до ст. 114 КзПБ арбітражний керуючий зобов`язаний у справі про неплатоспроможність фізичної особи брати участь у розробленні плану реструктуризації боргів боржника, забезпечити його розгляд зборами кредиторів та подання на затвердження до господарського суду.
У судовій процедурі реструктуризації боргів боржника роль арбітражного керуючого є ключовою, адже за частиною першою статті 126 КзПБ саме йому належить подати суду на затвердження план реструктуризації боргів боржника, відтак керуючий реструктуризацією зобов`язаний забезпечити розроблення такого плану відповідно до вимог статті 124 КзПБ та з урахуванням економічно обґрунтованих пропозицій сторін, а також у встановлені строки подати його на схвалення зборам кредиторів та для затвердження - суду.
Як вбачається з матеріалів справи та вірно зазначено Банком, ОСОБА_1 не зазначено жодних об`єктивних обставин, які б унеможливлювали виконання плану реструктуризації протягом максимального строку, визначеного КзПБ, задля якнайбільшого погашення вимог кредиторів.
Планом реструктуризації не передбачається заходи на покращення майнового стану боржника, хоча в майбутньому майновий стан боржника об`єктивно може покращитись: переведення на іншу роботу, збільшення заробітку тощо.
Тобто, в даному випадку проект плану реструктуризації боргів боржника порушує мету та завдання процедури реструктуризації боргів. Адже метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли відбувається фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації. Дана правова позиція висловлена Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постановах від 25 серпня 2021 р. справа № 925/473/20, та від 16 грудня 2021 р. справа № 910/8306/20.
Статтею 124 КзПБ передбачено, розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні. На сьогодні ця сума складає 2684 гривень.
Таким чином, якщо брати заробітну платню боржниці - 8020,00 грн, суму на утримання себе та доньки, в неї залишається 2652,00 грн (8020,00-(2684,00*2)=2652,00 грн). Ця сума може бути направлена на задоволення вимог кредиторів.
Наприклад, сплачуючи навіть 1000 грн в місяць протягом 60 місяців, боржником можуть бути погашені вимоги кредиторів на суму 60  000 грн, що складає 35 % від загальних визнаних вимог кредиторів.
Колегія суддів погоджується з апелянтом, що не можуть бути прийняті до уваги витрати на утримання діда чоловіка, оскільки відсутні документи, що підтверджують перебування на утримані боржниці ОСОБА_2 , 1935 р.н., оскільки надані документи не свідчать про системний характер допомоги і що тільки боржниця приймає в цьому участь.
Також доречним є зауваження апелянта, що згідно наданої декларації боржниці за 2021 рік, члени сім`ї не показали своїх доходів, в тому числі, не виключно, пенсію яку отримує ОСОБА_2 , 1935 р.н.; заробітну платню або інший дохід який отримує чоловік боржниці ОСОБА_3 , 1983 р.н.
Зазначене, на думку колегії суддів, може свідчити про приховання інформації що дозволяла би встановити реальне фінансове становище боржника та його сім`ї. Інформація про майновий стан та доходи членів сім`ї є необхідною та суттєвою у даній справі, оскільки План реструктуризації передбачає лише списання боргів.
Також колегія суддів звертає увагу на те, що на жодні збори кредиторів арбітражним керуючим реструктуризації ОСОБА_4 не надано для схвалення зборами кредиторів Звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки декларації про майновий стан боржника; в порядок денний це питання жодного разу не було включено, що є порушення з боку арбітражного керуючого норм КзПБ.
Такі Дії (бездіяльність) керуючого реструктуризацією порушують права кредиторів, оскільки позбавили необхідної інформації для з`ясування суттєвих для справи обставин.
Таким чином, Арбітражний керуючий ОСОБА_4 , в порушення норм КзПБ, одночасно не виконує та неналежно виконує свої повноваження, зловживає правами арбітражного керуючого, формує безальтернативний порядок денний, обмежує кредиторів у прийнятті відповідних рішень в процедурі реструктуризації боргів, не включає у порядок денний питання що запропоновані кредиторами.
Отже, План реструктуризації, розрахунки витрат не відповідають КзПБ; не врахування та не декларування доходів членів сім`ї боржника ОСОБА_1 , свідчать про неналежне розроблення Плану реструктуризації з боку арбітражного керуючого та боржника одночасно.
Добросовісність боржника при розробці плану реструктуризації боргів є визначною категорією. План реструктуризації боргів боржника повинен бути обґрунтований та реальний (виконуваний) для дотримання мети та порядку процедури реструктуризації боргів.
Як вбачається з оскаржуваної постанови, місцевий суд не надав правової оцінки доводам кредитора, зокрема щодо:
1)          витрат на утримання діда чоловіка, оскільки відсутні документи, що підтверджують перебування на утримані боржниці ОСОБА_2 , 1935 р.н.; надані документи не свідчать про системний характер допомоги і що тільки боржниця приймає в цьому участь.
2)          згідно наданої декларації боржниці за 2021 рік, члени сім`ї не показали своїх доходів, в тому числі, не виключно, пенсію яку отримує ОСОБА_2 , 1935 р.н.; заробітну платню або інший дохід який отримує чоловік боржниці ОСОБА_3 , 1983 р.н.
Зазначене може свідчити про приховання інформації що дозволяла би встановити реальне фінансове становище боржника та його сім`ї. Інформація про майновий стан та доходи членів сім`ї є необхідною та суттєвою у даній справі, оскільки План реструктуризації передбачає лише списання боргів.
Суд першої інстанції вказує у оскаржуваному рішенні, що колишній чоловік не сплачує аліменти, зокрема у зв`язку з тим, що Боржник зареєстрована і проживає в квартирі, яка належить особисто колишньому чоловіку Боржника. При цьому суд першої інстанції не наводить доказів, які підтверджують ці обставини. Це в свою чергу є недоведеністю обставин та невідповідністю висновків, що у відповідності до ст. 277 ГПК України є підставою для скасування рішення.
Розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КзПБ, зокрема, щодо форми і змісту проекту плану, це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.
Суд за власною ініціативою може прийняти рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника, лише за умови добросовісного виконання боржником своїх обов`язків та якщо протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КзПБ).
Зазначене у сукупності дає підстави для висновку, що строк судової процедури реструктуризації боргів боржника від дня її введення та до затвердження судом погодженого кредиторами плану реструктуризації боргів або прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження, зокрема у разі неподання чи незатвердження такого плану, не повинен перевищувати 120 днів.
Відповідно до ч. 11 ст. 126 КзПБ якщо протягом трьох місяців з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів боржника до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд мас право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Отже, до встановленого строку визнання боржника банкрутом за ч. 1 ст.130 КзПБ господарський суд у судовому засіданні, призначеному згідно з п. 2 ч. 4 ст. 122 КзПБ зобов`язаний з`ясувати причини неподання на затвердження, плану реструктуризації боргів і позиції сторін та за результатами ухвалити рішення про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника, або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку ч. 11 ст. 126 КзПБ.
Підсумовуючи зазначене вище, колегія суддів вважає, що при винесенні постанови від 25.04.2023 у справі № 911/2140/22 Господарським судом Київської області не взято до уваги висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі № 903/806/20, а саме застосовано формальний підхід підрахунку строків, встановлених приписами ч. 1 ст. 130 КзПБ та не встановлено всіх обставин справи, які об`єктивно вплинули на підстави не подання до суду у встановленні законодавством строки погодженого з Боржником та схваленого зборами кредиторів плану реструктуризації боргів.
Таким чином, усі обставини справи свідчать про недобросовісну поведінку боржника; боржник ухиляється від конструктивної взаємодії з кредиторами; дії (бездіяльність) арбітражного керуючого, зокрема, але не виключено, щодо ігнорування та не проведення зборів кредиторів в режимі відеоконференції на пропозицію кредитора за участю боржника, не надання для схвалення зборами кредиторів Звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки декларації про майновий стан боржника, фактично сприяють недобросовісній поведінці боржника.
Колегія суддів звертає увагу на те, що місцевий суд приймаючи постанову про визнання боржника банкрутом, не звернув увагу на факти, які свідчать про недобросовісність боржника. 
Отже, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ПУМБ» підлягає  задоволенню, постанова Господарського суду Київської області від 25.04.2023 у справі № 911/2140/22 - скасуванню, а провадження у справі № 911/2140/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 закриттю, скарга АТ «ПУМБ» на дії (бездіяльність) керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Біленка Р.І. та клопотання АТ «ПУМБ» про закриття провадження у справі - задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст.  253-255, 269, 275, 277,  281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Перший Український міжнародний банк" на постанову Господарського суду Київської області від 25.04.2023 у справі № 911/2140/22 задовольнити.
2. Постанову Господарського суду Київської області від 25.04.2023 у справі № 911/2140/22 скасувати та ухвалити нове рішення.
3. Скаргу АТ «ПУМБ» на дії (бездіяльність) керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Біленка Р.І. та клопотання АТ «ПУМБ» про закриття провадження у справі задовольнити.
4. Провадження у справі № 911/2140/22 про     неплатоспроможність ОСОБА_1 закрити.
5. Справу №911/2140/22 повернути до Господарського суду Київської області.
6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.
          Повний текст складено 10.10.2023.

Головуючий суддя                                                            Б.М. Поляков 

Судді                                                                                М.Л. Доманська

                                                                                С.В. Сотніков