ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" жовтня 2023 р.           Справа№ 910/12191/21
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Полякова Б.М.
суддів:            Доманської  М.Л. 
          Сотнікова  С.В. 

за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.
розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" 
на постанову Господарського суду міста Києва від 30.05.2023
у справі № 910/12191/21
за заявою ОСОБА_1 
про         відкриття провадження у справі про неплатоспроможність
за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 02.10.2023
ВСТАНОВИВ:
Заявник звернувся до суду з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, оскільки неспроможний сплатити борг.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від         17.08.2021         відкрито провадження у справі № 910/12191/21 та призначено керуючим реструктуризацією боргів боржника арбітражного керуючого         Тущенка Сергія Васильовича.
Ухвалою попереднього засідання Господарського суду міста Києва від 10.02.2022 затверджено реєстр вимог кредиторів.
Постановою Господарського суду міста Києва від 30.05.2023, серед іншого, припинено процедуру реструктуризації боргів фізичної особи ОСОБА_1 ; визнано ОСОБА_1 банкрутом; введено процедуру погашення боргів ОСОБА_1 ;призначено керуючим реалізацією майна боржника         арбітражного керуючого Тущенка Сергія Васильовича.
Ключовими мотивами постанови є:
-          станом на 30.05.2023 кредиторами боржника не прийнято жодного рішення щодо подальших процедур у справі;
-           станом на 30.05.2023 ні боржником, ні керуючим реструктуризацією боргів боржника не надано суду відомостей щодо можливості боржника погасити заборгованість перед кредиторами.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, АТ "Державний ощадний банк України" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить постанову місцевого суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким закрити провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .
Ключовими аргументами скарги є:
-          при винесенні постанови судом не взято до уваги висновок щодо застосування норми нрава у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі № 903/806/20, а саме застосовано формальний підхід підрахунку строків, встановлених приписами ч. 1 сі. 130 КзПБ та не встановлено всіх обставин справи, які об`єктивно вплинули на підстави не подання до суду у встановленні законодавством строки погодженого з Боржником та схваленого зборами кредиторів плану реструктуризації боргів.
-          Боржником не подано погодженого та схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів у встановленні терміни, з підстав недобросовісної поведінки Боржника;
-          явні ознаки недобросовісної поведінки Боржника, які виражені в небажанні останнього виконувати рішення Суду, яке набрало законної сили, а саме постанови Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 у справі № 910/12191/21; в ухиленні Боржника від конструктивної співпраці з кредиторами та керуючим на стадії судової процедури реструктуризації боргів; в небажанні досягнення будь-якого компромісу; та, відповідно, у відсутності прагнення до розрахунку з Кредиторами.
Від кредитора ОСОБА_2 та боржника надійшли відзиви на апеляційну скаргу.
Ключовим аргументом скарги є:
-          боржник добросовісно виконував свої обов`язки. 
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 910/12191/21         сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Отрюх Б.В., Доманська М.Л.         
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2023 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/12191/21, відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.
На виконання ухвали від 26.06.2023 з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи № 910/12191/21.
Розпорядженням керівника апарату від 14.08.2023 у зв`язку з перебування судді Отрюха Б.В., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 910/12191/21сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Сотніков С.В., Доманська М.Л. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019 й може розглядати справи про банкрутство та справи у спорах, які пов`язані з процедурою банкрутства, справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності.. 
Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на постанову Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21, розгляд справи призначено на 02.10.2023.
В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, заявник звернувся до суду з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, оскільки неспроможний сплатити борг.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від    17.08.2021    відкрито провадження у справі № 910/12191/21 та призначено керуючим реструктуризацією боргів боржника арбітражного керуючого    Тущенка Сергія Васильовича.
Як було встановлено місцевим судом, матеріали справи не містять погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника.
На підставі наведеного вище, 30.05.2023 Господарський суд м. Києва прийняв постанову, якою визнав банкрутом фізичну особу ОСОБА_1 та ввів процедуру погашення боргів фізичної особи. Приймаючи оскаржувану постанову місцевий суд, обґрунтовував перехід до процедури погашення боргів неможливістю проведення зборів кредиторів та спливу 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника. 
Колегія суддів не погоджується в повній мірі з таким висновком місцевого суду з огляду на таке.
Згідно з приписами ст. ст. 42, 43 ГПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав (ст. 3 ЦК України). Реалізація процесуальних прав та обов`язків передбачає і дотримання приписів матеріального права.
Також, як зазначає Міжнародний суд ООН, «одним із основних принципів, що регулює створення та виконання юридичних зобов`язань незалежно від джерела, є принцип співпраці. Відповідно до принципу співпраці кожна із сторін має надавати іншій  стороні можливе сприяння у виконанні нею своїх обов`язків. Він поширюється на всі зобов`язання без виключення». 
Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа), який дотримується принципу співпраці з усіма учасниками справи про свою неплатоспроможності. 
Відповідно до приписів ст. 13 Цивільного кодексу України особа може користуватися своїми права лише у межах, наданих їй    договором    або    актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.
Колегія суддів зазначає, що судовому захисту не підлягає право особи, яке хоча формально не порушує норм права, проте за своєю суттю покликане діяти на шкоду контрагентам цієї особи.
Колегія зауважує, що у справах про банкрутство арбітражний керуючий/боржник діють відповідно до приписів КзПБ, проте одночасно є стороною у справі відповідно до норм ГПК України, а отже, задля дотримання принципу диспозитивності та змагальності (ст. 2 ГПК України) судом при ухваленні рішення мають враховуватися інтереси інших учасників справи про банкрутство. 
В даній справі, місцевий суд не врахувавши причини, які стали підставою для пропуску 120-денного строку для подання погодженого плану реструктуризації боргів боржника, формально поставився до вирішення справи.
На думку колегії, судом обов`язково має бути досліджено питання причин пропуску такого строку. Суд має дослідити пропуск строку обумовлений зловживанням своїми правами арбітражним керуючим (неналежне сповіщення кредиторів, перенос строків проведення зборів кредиторів та інше), боржником (подання завідомо неправдивих відомостей, пропонування вкрай невигідних умов для кредиторів щодо погашення боргу, тощо), або кредитором (пропонування плану реструктуризації боргу, за яким борг взагалі не зменшується та інше), оскільки у разі виявлення фактів зловживання процесуальними  правами арбітражним керуючим або боржником, суд не повинен переходити до стадії погашення боргів, оскільки реструктуризація боргів (планова реструктуризація) є пріоритетною судовою процедурою у справі про неплатоспроможність фізичної особи, оскільки є системою заходів, що спрямована на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, а також задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів, а процедура погашення боргів є виключною процедурою та має вводитися у зв`язку з втратою у боржника фізичної можливості працювати, наприклад, у разі наявності у нього інвалідності, та відповідно виконувати план реструктуризації. 
Як вбачається з матеріалів справи, 24.12.2013 між AT «Ощадбанк» та Боржником було укладено договір про іпотечний кредит № 1016, відповідно до умов якого останньому було надано кредит в сумі 190 000,00 грн зі сплатою 18,00 процентів річних, строк остаточного погашення кредиту 22.12.2023. Кредит надано на придбання квартири за договором купівлі-продажу.
В забезпечення виконання зобов`язання Боржника за кредитним договором, 24.12.2013 між Банком та ОСОБА_1 укладено іпотечний договір № б/н, посвідчений приватним нотаріусом Луганського міського нотаріального округу Луганської області Меженською К.С. та зареєстрований в реєстрі за № 1734. Відповідно до умов іпотечного договору предметом іпотеки є нерухоме майно - двокімнатна квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 55,1 кв.м. Договірна вартість Предмету іпотеки обумовлена договором у розмірі: 272 250,00 грн. (п. 2.5.2. Іпотечного договору).
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.08.2021 у справі № 910/12191/21 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 
10.02.2022 Господарським судом міста Києва у справі № 910/12191/21 ухвалено визнати кредиторами по відношенню до фізичної особи ОСОБА_1 : ОСОБА_3 на суму 329 356,42 грн - вимоги другої черги, AT «Ощадбанк» на суму 170 579,00 грн, з яких: 4 540,00 грн - як такі, що відшкодовуються позачергово, 166 039,00 грн - вимоги другої черги; затвердити реєстр вимог кредиторів на загальну суму 499 935,42 грн, відмовити Банку у визнанні кредитором до боржника на суму 316 375,27 грн.
22.07.2022 зборами кредиторів боржника ОСОБА_1 у справі № 910/12191/21 визнано план реструктуризації боргів боржника таким, що відповідає вимогам та положенням КзПБ, а також прийнято рішення щодо схвалення відповідного плану, з урахуванням ухвали Господарського суду міста Києва у справі від 10.02.2023 № 910/12191/21 (протокол № 2 зборів кредиторів фізичної особи ОСОБА_1 у справі №910/12191/21 від 22.07.2022).
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 у справі № 910/12191/21 апеляційну скаргу AT «Ощадбанк» задоволено, ухвалу господарського суду міста Києва від 10.02.2022 у справі № 910/12191/21 змінено, постановлено визнати кредиторами по відношенню до фізичної особи ОСОБА_1 : ОСОБА_3 на суму 329 356,42 грн. - вимоги другої черги, AT «Ощадбанк» на суму 331 601,47 грн., з яких: 272 250,00 грн. - вимоги, що забезпечені іпотекою, 52 541,47 грн. - вимоги другої черги, 6 810,00 гри. - як такі, що відшкодовуються позачергово, а. також затверджено реєстр вимог кредиторів на загальну суму 660 957, 89 грн. (рішення Суду набрало законної сили та Боржником не оскаржувалося).
24.02.2023 зборами кредиторів Боржника рішення щодо схвалення проекту плану реструктуризації боргів останнього, з урахуванням змісту постанови Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022, не прийнято(протокол № 3 зборів кредиторів фізичної особи ОСОБА_1 у справі № 910/12191/21 від 24.02.2023).
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.04.2023 у справі № 910/12191/21 зобов`язано керуючого реструктуризацією боргів боржника надати суду уточнення до плану реструктуризації боргів боржника з урахуванням постанови Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022.
Постановою Господарського суду м. Києва від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21, перегляд якої є предметом даного апеляційного провадження, відповідно до ч. 11 ст. 126, ч. 1 ст. 130 КзПБ припинено процедуру реструктуризації боргів фізичної особи ОСОБА_1 , визнано останнього банкрутом та введено процедуру погашення боргів Боржника.
За приписами КзПБ судова процедура реструктуризації боргів боржника має строковий характер та вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.
Розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КзПБ, зокрема, щодо форми і змісту проекту плану, це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.
Суд за власною ініціативою може прийняти рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника, лише за умови добросовісного виконання боржником своїх обов`язків та якщо протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КзПБ).
Зазначене у сукупності дає підстави для висновку, що строк судової процедури реструктуризації боргів боржника від дня її введення та до затвердження судом погодженого кредиторами плану реструктуризації боргів або прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження, зокрема у разі неподання чи незатвердження такого плану, не повинен перевищувати 120 днів.
Відповідно до ч. 11 ст. 126 КзПБ якщо протягом трьох місяців з дня постановления ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів боржника до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд мас право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Отже, до встановленого строку визнання боржника банкрутом за ч. 1 ст.130 КзПБ господарський суд у судовому засіданні, призначеному згідно з п. 2 ч. 4 ст. 122 КзПБ зобов`язаний з`ясувати причини неподання на затвердження, плану реструктуризації боргів і позиції сторін та за результатами ухвалити рішення про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника, або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку ч. 11 ст. 126 КзПБ.
В свою чергу, поставною Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 26.05.2022 у справі № 903/806/20, визначено, що приписи ч. 1 ст. 130 КзПБ не повинні застосовуватися суто формально та зводитися до підрахунку строків чи встановлення відсутності/наявності рішення зборів кредиторів про схвалення плану реструктуризації боргів боржника без встановлення господарським судом обставин справи, перевірки дотримання процесуальних гарантій реалізації прав і захисту інтересів сторін, а також з`ясування підстав для закриття провадження у справі.
Колегія суддів звертає увагу на те, що місцевий суд приймаючи постанову про визнання боржника банкрутом, не звернув увагу на факти, які свідчать про недобросовісність боржника. Так, місцевий суд не надав оцінку поведінці боржника як вже після відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, так і поведінці боржника, яка передувала поданню заяви про його неплатоспроможність. 
Як вбачається з матеріалів справи, вже після того, боржник уклав договір з банком (24.12.2013) він 22.12.2014  бере у борг у фізичної особи ОСОБА_3 10   000 дол. США під 3% річних. 
Крім того, відповідно до наданої Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України (а.с. 28, 29 Т2) боржник протягом 2019-2020 роки неодноразово відвідував курортні міста Єгипту, Турецької Республіки.
Також, колегія суддів вважає слушними зауваження банку про те, що за наявною інформацією боржник з сім`єю на теперішній час може знаходитися за межами території України, зокрема у Канаді, раніше неодноразово виїжджав за кордон, такий спосіб життя потребує значних матеріальних витрат, що також може свідчити про недобросовісність Боржника у виконанні зобов`язань перед Кредиторами та спростовує ознаку неплатоспроможності відповідно. При цьому, як правильно було зазначено банком, у відповіді на відзив, боржник не спростував інформацію щодо його перебування за кордоном. 
Така поведінка боржника ніяк не свідчить про його намір якнайшвидше виконати взяті на себе зобов`язання, а навпаки, на думку колегії, зазначене свідчить, що подання  ОСОБА_1  заяви про його неплатоспроможність - це намагання ухилитися від оплати своїх боргів, шляхом їх списання у процедурі неплатоспроможності. 
Підсумовуючи зазначене вище, колегія суддів вважає, що при винесенні постанови від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21 Господарським судом міста Києва не взято до уваги висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі № 903/806/20, а саме застосовано формальний підхід підрахунку строків, встановлених приписами ч. 1 ст. 130 КзПБ та не встановлено всіх обставин справи, які об`єктивно вплинули на підстави не подання до суду у встановленні законодавством строки погодженого з Боржником та схваленого зборами кредиторів плану реструктуризації боргів.
Відповідно до ч. 11 ст. 126 КзПБ, якщо протягом трьох місяців з дня постановления ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд має право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Аналіз викладеного вище дає підстави для висновку про те, що неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів є самостійною підставою для закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи відповідно до ч. 11 ст. 126 КзПБ (зазначене узгоджується з висновком Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладеним у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20).
Підсумовуючи також можна зазначити на тому, що неподання до господарського суду протягом трьох місяців з введення процедури реструктуризації боргів погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника може бути зумовлене як недобросовісною поведінкою боржника.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що при винесені постанови від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21 Господарським судом міста Києва, відповідно до якої припинено процедуру реструктуризації боргів Боржника, визнано останнього банкрутом та введено процедуру погашення боргів, залишено поза увагою наступні обставини:
по-перше, наявність самостійної підстави для закриття провадження у відповідній справі, такої як неподання погодженого Боржником та схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів у встановленні терміни, з підстав недобросовісної поведінки Боржника;
по-друге: явні ознаки недобросовісної поведінки Боржника, які виражені в небажанні останнього виконувати рішення суду, яке набрало законної сили, а саме постанови Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 у справі № 910/12191/21; в ухиленні Боржника від конструктивної співпраці з кредиторами та керуючим на стадії судової процедури реструктуризації боргів; в небажанні досягнення будь-якого компромісу; та, відповідно, у відсутності прагнення до розрахунку з Кредиторами.
Таким чином, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" підлягає  задоволенню, постанова Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21 - скасуванню, а провадження у справі № 910/12191/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1 закриттю.
Керуючись ст.ст. 2, 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст.    253-255, 269, 275, 277,    281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на постанову Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21 задовольнити.
2. Постанову Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 у справі № 910/12191/21 скасувати та ухвалити нове рішення.
3. Закрити провадження у справі № 910/12191/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1 .
4. Справу №910/12191/21 повернути до Господарського суду міста Києва.
5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.
          Повний текст складено 10.10.2023.

Головуючий суддя                                                            Б.М. Поляков 

Судді                                                                                М.Л. Доманська

                                                                                С.В. Сотніков