П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 420/8469/23	

Перша інстанція: суддя Радчук А.А.,
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача – Федусика А.Г.,
суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Комунікаційно будівельна компанія” до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю “Комунікаційно будівельна компанія” (далі ТОВ) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в Одеській області (далі ГУДПС) та Державної податкової служби України (далі ДПС), у якому позивач просив суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) від 19.01.2023 р. № 8118114/41884343 про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 17.01.2022 р.; зобов`язати відповідача зареєструвати податкову накладну №3 від 17.01.2022 р.; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в ЄРПН від 16.01.2023 р. № 8085098/41884343 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 17.01.2022 р.; зобов`язати відповідача зареєструвати податкову накладну №4 від 17.01.2022 р.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року позов задоволено.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, ГУДПС подало апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову повністю.
Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ зареєстровано у якості юридичної особи 23.01.2018 року, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесений запис.
Видами діяльності ТОВ (за КВЕД) є: Основний – 61.10 Діяльність у сфері проводового електрозв`язку; Інші: 43.21 Електромонтажні роботи; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 61.20 Діяльність у сфері безпроводового електрозв`язку; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій.
10.07.2020 року між ТОВ (Підрядник) та спільним підприємством у вигляді ТОВ «ТРАНСБАЛКТЕРМІНАЛ» (Замовник) укладено договір підряду №1007-2020. Пунктом 2.1. договору визначено його предмет, а саме: у порядку та на умовах, визначених цим договором, Підрядник зобов`язується за замовленням Замовника на свій ризик виконати та здати йому в строк, установлений цим договором та згідно з графіком виконання робіт (додаток №3 до цього договору), на виконання комплексу робіт з постачання устаткування, монтажу електрообладнання та зовнішнього освітлення для СП ТОВ «Трансбалктермінал», у складі реалізації проекту «Реконструкція виставочного залізничного парку, який розташований у м.Чорноморську по вул.Сухолиманська, 79, при станції Чорноморськ-Порт, регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» (далі - Об`єкт будівництва), а Замовник зобов`язується надати Підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати проектну документацію, прийняти від Підрядника закінчені роботи та оплатити їх, згідно з умовами даного договору. Власником результату виконаних робіт (Об`єкта будівництва) є Замовник (а.с. 209-224, том 1).
У зв`язку з виникненням податкових зобов`язань з постачання послуг за вказаною вище господарською операцією, у відповідності до п.187.1 ст.187 ПК України, за правилом першої події, а саме - фактичного виконання робіт по договору та підписання акту прийому передачі виконаних робіт, ТОВ, як постачальником цих послуг, на виконання вимог п.201.10 ст.201 ПК України, складено на користь отримувача послуг – СП ТОВ «Трансбалктермінал» податкові накладні: №3 від 17.01.2022 року на суму 1803458,32 грн. з ПДВ, код послуги згідно з ДКПП – 43.21; №4 від 17.01.2022 року на суму 322166,26 грн. з ПДВ, код послуги згідно з ДКПП – 43.21.
Вказані вище податкові накладні направлені для реєстрації в ЄРПН.
22.08.2022 року ТОВ отримані квитанції з єдиного вікна приймання звітності ДПС, згідно яких податкові накладні прийняті, проте їх реєстрація зупинена.
Підстави зупинення: відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація ПН/РК в ЄРПН зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.
З метою подальшої реєстрації податкових накладних, ТОВ через електронний кабінет направлені до контролюючого органу повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, з додатками та поясненнями, а саме:
Повідомлення №1 від 17.01.2023 року щодо податкової накладної №3 від 17.01.2022 року. Кількість додатків: 9 документів. Пояснення у додатках (а.с.73, том 1);
Повідомлення №1 від 13.01.2023 року щодо податкової накладної №4 від 17.01.2022 року. Кількість додатків: 9 документів. Пояснення у додатках (а.с. 73 зворот., том 1).
За результатами розгляду повідомлень про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, Комісією ГУДПС прийняті рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН, а саме: №8118114/41884343 від 19.01.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 17.01.2022 року; №8085098/41884343 від 16.01.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 17.01.2022 року.
Підставою відмови зазначено ненадання платником податків копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Винесення вказаних рішень про відмову в реєстрації ПН і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.
Приймаючи рішення про задоволення позову, суд зазначив, що позивач доводив контролюючому органу реальність відображених у податкових накладних господарських операцій.
Водночас, суд констатував, що у квитанціях про зупинення реєстрації ПН контролюючий орган не конкретизував, які саме документи необхідно надати платнику податків, та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, щоб реєстрація податкових накладних стала можливою.
Вказані обставини є свідченням невідповідності рішень контролюючого органу про зупинення реєстрації податкових накладних вимозі правової визначеності, оскільки можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом переліку цих документів.
У свою чергу, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призвело до необізнаності платника податків щодо надання необхідного обсягу документів.
Також суд зазначив, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами владних повноважень, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, настанов для їх розв`язання що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.
Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду справи, відповідачем зазначених вище принципів при прийнятті рішень дотримано не було.
Суд зазначив, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.
Разом з цим, з наданих до матеріалів справи документів та документів, які надавались контролюючому органу, можливо встановити підстави для складання та направлення на реєстрацію податкових накладних. Зокрема такі документи містять відомості про зміст та правову природу правовідносин сторін, містять опис господарської операції та підтверджують виконання робіт позивачем.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції і вважає їх такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до ст.201.16 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Так, Постановою КМУ від 11 грудня 2019 року №1165 було затверджено порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН (далі Порядок), п.1 якого передбачено, що цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН (Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Крім того, вказаним порядком затверджено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), одним з яких передбачено наступний критерій (8): «у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».
Згідно з п.6. Порядку у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Як було зазначено, ПН податковим органом було прийнято, однак їх реєстрація зупинена. У квитанціях зазначено, що відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація ПН в ЄРПН зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Разом з тим, ні у вказаних квитанціях, ні під час відмови в реєстрації ПН податковим органом жодним чином не зазначено, яка саме податкова інформація є в наявності у відповідача, що стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, в результаті аналізу якої відповідач дійшов висновку про ризиковість здійснення господарської операції позивачем, рівно як і не зазначено, відносно якої саме господарської операції відповідач зробив висновок щодо її ризиковості та з яким саме контрагентом.
Наведені обставини мають ґрунтовне значення, оскільки відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Окремо колегія суддів зазначає, що зупинення реєстрації ПН з вказаних підстав повинно передувати здійснення підприємством конкретної ризикової господарської операції (інформації про яку станом до звернення до суду ДПС не надано), а не загальна інформація податкового органу щодо суб`єкта господарської діяльності.
Крім того, суд зазначає, що у відзиві ДПС, як на підставу для зупинення реєстрації ПН, посилалася на те, що згідно рішення №129973 від 01 червня 2022 року ТОВ є ризиковим платником податків.
Суд не погоджується з вказаними посиланнями та зазначає, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 19 липня 2022 року (справа №420/8002/22, набрало законної сили 13 жовтня 2022 року) визнано незаконним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУДПС про відповідність платника податку на додану вартість (ТОВ) критеріям ризиковості платника податку від 01.06.2022р. № 129973, тобто станом на час відмови в реєстрації ПН (19.01.23 року) рішення ДПС про ризиковість ТОВ було скасовано, чого, однак, не враховано відповідачем.
Крім того, суд зазначає, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУДПС про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку в розумінні п.8 Критеріїв ризиковості, не є податковою інформацією, яка стала відома у процесі провадження ДПС поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Суд зазначає, що вказана податкова інформація (передбачена п.8 Критеріїв) не може бути створена самим суб`єктом владних повноважень, натомість повинна бути створена та/або зібрана третіми особами та отримана податковими органами у процесі провадження ДПС поточної діяльності.
Також, ч.2 ст.6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Так, у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Зазначений принцип на думку суду передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності».
Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), пункту 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункту 58, "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), № 32457/05, пункту 40, "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), № 35298/04, пункту 67). 
Колегія суддів наголошує, що відсутність факту зазначення відповідачем належної інформації, з огляду на яку податковий орган дійшов висновку про ризиковість платника податку, свідчить про не дотримання обов`язку цього органу діяти вчасно, в належний і якомога послідовніший спосіб, запроваджувати внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності.
Крім того, колегія суддів, з урахуванням матеріалів справи, не може погодитись з правомірністю спірної відмови в реєстрації ПН податковим органом з підстави ненадання платником податків копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити), оскільки матеріали справи містять повний та належний перелік первинної документації, складеної за результатом здійснення господарської діяльності позивача, якої (документації) цілком достатньо для реєстрації ПН. 
Так, положеннями ст.1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» передбачено, що первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію.
Відповідно до ст.4 вказаного бухгалтерський облік та фінансова звітність ґрунтуються, зокрема, на принципах повного висвітлення - фінансова звітність повинна містити всю інформацію про фактичні та потенційні наслідки господарських операцій та подій, здатних вплинути на рішення, що приймаються на її основі; превалювання сутності над формою - операції обліковуються відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з юридичної форми.
Відповідно до ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити:
- назву документа (форми);
- дату складання;
- назву підприємства, від імені якого складено документ;
- зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції;
- посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення;
- особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Так, з матеріалів справи вбачається, що 10.07.2020 року між ТОВ (Підрядник) та спільним підприємством у вигляді ТОВ «ТРАНСБАЛКТЕРМІНАЛ» (Замовник) укладено договір підряду №1007-2020 на виконання комплексу робіт з постачання устаткування, монтажу електрообладнання та зовнішнього освітлення для СП ТОВ «Трансбалктермінал», у складі реалізації проекту «Реконструкція виставочного залізничного парку, який розташований у м.Чорноморську по вул. Сухолиманська, 79 при станції Чорноморськ-Порт, регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» (далі - Об`єкт будівництва) (а.с. 209-224, том 1).
Пунктом 4.2 договору визначена договірна ціна, яка становить 3761726,45 грн., у т.ч. ПДВ 626954,41 грн. 
Пунктом 5.1 договору визначений порядок розрахунків за виконання робіт. Замовник здійснює таким чином:
- авансовий платіж, у розмірі 1880863,23 грн. (один мільйон вісімсот вісімдесят тисяч вісімсот шістдесят три гри 23 кой.) в т.ч. ПДВ 20% - 313477,21 грн., що здійснює Замовник у якості попередньої оплати за майбутнє виконання робіт та/або придбання матеріалів, перераховується Замовником протягом 10-ти банківських днів з дати підписання сторонами цього договору; 
- щомісячні розрахунки за виконані Підрядником роботи за цим договором здійснюються Замовником шляхом перерахування коштів на поточний рахунок Підрядника протягом десяти банківських днів із дати підписання сторонами актів приймання виконаних робіт за формою КБ-2 в, довідки за формою КБ-3 та надання рахунків, які надаються Замовнику не пізніше 20 числа кожного місяця, з урахуванням раніше перерахованого авансу та утримання коштів згідно з п.5.4. даного договору.
Згідно пункту 9.1 договору, забезпечення робіт матеріальними ресурсами здійснюється Підрядником та Замовником, відповідно до умов договору. 
Згідно пунктів 10.1-10.3 договору, Підрядник має право залучати до виконання робіт інших осіб (Субпідрядників). Підрядник відповідає за дії та результати роботи Субпідрядників і виступає перед Субпідрядниками як Замовник. 10.2 Підрядник несе відповідальність перед Замовником за дії та невиконання зобов`язань Субпідрядниками. 10.3. Підрядник координує виконання робіт Субпідрядниками на будівельному майданчику, створює умови та здійснює контроль за виконанням ними договірних зобов`язань.
Згідно пунктів 11.1-11.2 договору, будівельний майданчик (фронт робіт) надається Підряднику Замовником протягом трьох робочих днів з дати підписання цього договору і оформлюється відповідним актом. Організація виконання робіт повинна відповідати проектно-технологічній документації (проект організації будівництва та проект виконання робіт, погоджені Замовником), склад і зміст якої визначається нормативними документами та цим договором. 11.2 Підрядник виконує роботу власними силами.
Згідно пункту 13.1 договору, передача/приймання закінчених робіт оформлюється актом приймання виконаних робіт.
16.08.2021 року сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору підряду №1007-2020 про виконання додаткових об`ємів робіт. Договірна ціна становить 5029298,93 грн., у т.ч. ПДВ 838216,49 грн. (а.с.128, том 1).
17.01.2022 року сторони договору підряду №1007-2020 від 10.07.2020 року підписали довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за січень 2022 року за формою КБ-3, якою погодили вартість виконаних будівельних робіт (Виконання комплексу робіт) за звітний місяць на суму 3684,32155 грн. з ПДВ (а.с.16, том 1), та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за січень 2022 року за формою КБ-3, якою погодили вартість виконаних будівельних робіт (Електромонтажні роботи) за звітний місяць на суму 1082,70975 грн. з ПДВ (а.с. 33, том 1). 
17.01.2022 року сторони договору підряду №1007-2020 від 10.07.2020 року також підписали акт приймання виконаних будівельних робіт (Виконання комплексу робіт) за січень 2022 року за формою КБ-2а, на суму витрат 3684321,55 грн. (а.с.17-24, том 1), та акт приймання виконаних будівельних робіт (Електромонтажні роботи) за січень 2022 року за формою КБ-2а, на суму витрат 870948,59 грн. (а.с. 34-36, том 1). 
На підтвердження розрахунків по договору підряду №1007-2020 від 10.07.2020 року, позивачем надано до суду оборотно-сальдову відомість по рахунку 361 за січень 2022 року, у якій зафіксовано надходження коштів від контрагента СП ТОВ «Трансбалктермінал» (а.с. 13, том 1).
Враховуючи все вищезазначене у сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що подана позивачем первинна документація відповідає вимогам закону за формою, змістом та обсягом (іншого в ході розгляду справи відповідачами не доведено), а тому податковий орган не мав правових підстав для відмови в реєстрації ПН та винесення таких рішень з цього приводу.
З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що позовні вимоги ТОВ про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання зареєструвати ПН є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо спірних правовідносин.
Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішення, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		А.Г. Федусик	
Судді	  	А.В. Бойко    О.А. Шевчук