ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2023 р.	Справа № 520/15640/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Мельнікової Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання    Реброва А.О.    
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2023, головуючий суддя І інстанції: Біленський О.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 04.09.23 по справі № 520/15640/23
          за позовом      Товариства з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА"  
          до    Головного управління ДПС у Харківській області                  
          про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «МК ПЛАЗМА», звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №00118400701 від 15.05.2023.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено про протиправність оскаржуваного рішення контролюючого органу. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 в задоволенні позову відмовлено. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗА", ідентифікаційний код юридичної особи - 42098897, місцезнаходження юридичної особи: вул. Холодногірська, буд. 3, кім. 9, м. Харків, 61098, зареєстроване у передбаченому законом порядку як суб`єкт господарювання, знаходиться на податковому обліку в ГУ ДПС у Харківській області (Холодногірська ДПІ), що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Товариство з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗА" здійснює наступні види діяльності за КВЕД: 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням (основний); 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів.
Судовим розглядом встановлено, що до Головного управління ДПС у Харківській області надійшли витяги з інформації Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.11.2022.
В отриманих витягах була наявні інформація про суми не повернених коштів (вартості товару) у встановлений Національним банком України граничний строк розрахунків суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності TOB «МК ПЛАЗМА» за зовнішньоекономічним контрактом від 07.04.2022 № 0408Е, дата операції - 26.10.2022.
На підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 15.03.2023 №932-п, проведена документальна позапланова виїзна перевірка TOB «МК ПЛАЗМА» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 07.04.2022 №0408Е за період з 07.04.2022 по 28.02.2023, результати якої оформлені актом від 29.03.2023 №7290/20-40-07-01-03/42098897.
У висновках акту перевірки встановлено порушення ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» за зовнішньоекономічним контрактом від 07.04.2022 №0408Е, який укладено з компанією ООО «Азия Энерго Проект» (Киргизька Республіка), за період з 07.04.2022 по 28.02.2023.
ТОВ «МК ПЛАЗМА», в особі директора Дикого Єгора Андрійовича, яке іменується в подальшому «Постачальник», укладено в м. Харків контракт від 07.04.2022 №0408Е з ООО «Азия Энерго Проект» (Киргизька Республіка), в особі директора ОСОБА_1 , яке іменується в подальшому «Покупець».
На виконання умов контракту від 07.04.2022 №0408Е, на адресу компанії ООО «Азия Энерго Проект» (Киргизька Республіка) відвантажено товар (Насос Д 2000-100-2 в кількості 3 штуки, ціна 1 штуки - 12470,00 USD, що визначено в Специфікації №1 від 07.04.2022 до контракту від 07.04.2022 №0408Е) на загальну суму 37410 USD (еквівалент - 1 094 425,81 грн.), згідно митної декларації від 29.04.2022 №UA100250/2022/746357, граничний строк надходження валютної виручки - 25.10.2022.
Виручка за відвантажений товар по контракту від 07.04.2022 №0408Е надійшла на рахунок USD UA21322313000026006000051339 "THE STATE EXPORT-IMPORT BANK OF UKRANE" UKRANE, 03150, KYIV, 127 ANTONOVYCHA STR. у сумі 37410 USD (еквівалент - 1 368 031,33 грн.), саме: 19.08.2022 в сумі 9250,00 USD (еквівалент - 338 259,55 грн.); 05.09.2022 в сумі 15000,00 USD (еквівалент - 548 529,00 грн.); 28.11.2022 в сумі 13160,00 USD (еквівалент - 481 242,78 грн.).
Враховуючи, що грошові кошти в сумі 13 160,00 USD (еквівалент - 481 242,78 грн.) надійшли 28.11.2022, ТОВ «МК ПЛАЗМА» порушено строки розрахунків, які передбачені Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VІІІ, дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 26.10.2022.
На підставі встановлених перевіркою порушень, TOB «МК ПЛАЗМА» нараховано пеню за порушення строків розрахунків у сфері ЗЕД у розмірі 49 086,76 грн.
На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 15.05.2023 №00118400701, яким ТОВ «МК ПЛАЗМА» нараховано пеню за порушення строків  розрахунків у сфері ЗЕД у розмірі 49 086,76 грн., яке отримано ТОВ «МК ПЛАЗМА» 22.05.2023.
Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням від 15.05.2023 №00118400701, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.
Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості. 
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне. 
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства врегульовані положеннями Закону України «Про валюту і валютні операції».
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з п. 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого 02.01.2019 постановою Правління Національного Банку України №5 (надалі - Положення №5), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Відповідно до п. 14.2. постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про валюту і валютні операції», уповноважені установи - це банки, небанківські фінансові установи та оператори поштового зв`язку, які отримали ліцензію Національного банку України згідно з цим Законом.
Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону «Про валюту і валютні операції», уповноважені установи є агентами валютного нагляду, підзвітними Національному банку України. Порядок здійснення валютного нагляду агентами валютного нагляду встановлюється Національним банком України.
Згідно з п. 8 Положення про валютний нагляд, затвердженого 03.01.2019 постановою правління Національного банку України №13, уповноважені установи під час проведення валютних операцій зобов`язані враховувати вимоги нормативно-правового акта Національного банку з питань здійснення уповноваженими установами аналізу та перевірки документів (інформації) про валютні операції.
Відповідно до п. 5 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої 02.01.2019 постановою Правління Національного банка України №7 (надалі - Інструкція №7), банк згідно з вимогами цієї Інструкції здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів резидента, які передбачають розрахунки в грошовій формі (уключаючи розрахунки резидента з нерезидентом на території України), що здійснюються через цей банк.
Згідно з пп. 2 п. 6 Інструкції №7, про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за: 1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією; 2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією; 3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку) імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.
Відповідно до п. 7 Інструкції №7, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати: здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів (абз.2).
Оскаржуване рішення контролюючим органом прийнято на підставі наданої відповідачу інформації, яку представляв уповноважений банк на підставі виявлених фактів порушення позивачем законодавчо встановлених строків розрахунків по зовнішньоекономічному контракту.
Відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
В матеріалах справи відсутні докази того, що позивач отримував у Центральному органі виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, висновки щодо продовження граничних строків розрахунків, за операцією з імпорту товарів по контракту від 07.04.2022 №0408Е.
Також в матеріалах справи відсутні довідки (сертифікати) щодо наявності форс-мажорних обставин, видані уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту.
Перевіркою встановлено, що суб`єкт господарювання не звертався до судових органів про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання умов зовнішньоекономічного контракту від 07.04.2022 №0408Е.
Так, відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
Тобто, у разі судового розгляду справи, пеня за порушення строку не нараховується, відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» з моменту прийняттям до розгляду позовної заяви судом, міжнародним комерційним арбітражем резидента про стягнення з нерезидента заборгованості.
Нарахування поновлюється, у разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду.
У разі прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
При цьому, у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
Отже, положеннями ч. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» передбачено єдину можливу умову для не нарахування пені, передбаченою п. 5 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ, а саме: у разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову про стягнення з нерезидента заборгованості.
У разі рішення судового органу про відмову у позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, граничний строк розрахунків за операціями з експорту імпорту товарів, встановлений Національним банком України відповідно до ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-УІІІ «Про валюту і валютні операції», поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожен день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
Стосовно доводів позивача з посиланнями на форс-мажорні обставини, колегія суддів зазначає наступне.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Тобто одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини (введення воєнного стану чи початку бойових дій) мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після постачання товару або здійснення авансового платежу отримати резидентами валютної виручки або поставку їм імпортного товару на невизначений строк, а також з метою не нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків у період дії форс-мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни нерезидента та/або сертифікатом Торгово-промислової палити України.
Пунктом 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України (надалі – ТПП) та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18 грудня 2014 року №44(5) (далі — Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідним договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.
Згідно з Регламентом ТПП, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської дiяльностi по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору i виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачу сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.
ТПП України веде єдиний Реєстр сертифікатів, виданих ТПП України та регіональними ТПП (Реєстр сертифікатів), про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та Реєстр уповноважених осіб.
Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
Згодом Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжувався: з 26 березня 2022 року строком на 30 діб; з 25 квітня 2022 року – на 30 діб, з 25 травня 2022 року – на 90 діб, з 23 серпня 2022 року – на 90 діб.
Тобто, ТПП України листом повідомила «всіх, кого це стосується» про те, що з 24 лютого 2022 року зазначені обставини є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської дiяльностi України. Але Регламентом ТПП лист не визначено таким документом як сертифікат, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Отже, лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Таким чином, вимоги Закону №2473 і Регламенту ТПП, а також початок бойових дій на території України, для можливого звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, обґрунтування неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту, засвідчується ТПП України сертифікатом про наявність форс-мажорних обставин із зазначенням періоду дії таких обставин.
Водночас, сертифікату, виданого Торгово-промисловою палатою України, ані під час перевірки, ані до суду першої та апеляційної інстанції позивачем надано не було.
З урахуванням встановлених по справі обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що контрагентом позивача порушено строки розрахунків за операціями з експорту товарів по зовнішньоекономічному контракту від 07.04.2022 №0408Е, а тому відповідачем правомірно нараховано позивачу пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності та за невиконання зобов`язань та порушення вимог валютного законодавства за цим контрактом, відтак відсутні підстави для задоволення позовних вимог. 
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За приписами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА"  залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 по справі №520/15640/23  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
Головуючий суддя 		С.С. Рєзнікова	
Судді	   	А.О. Бегунц    Л.В. Мельнікова   	
Повний текст постанови складено  20.12.2023 року