УХВАЛА
 
27 листопада 2023 року
м. Київ
справа № 296/6755/23
провадження № 61-16330 ск23 
Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 18 липня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 24 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про визнання недійсними порушень при розгляді заяв про захист порушених цивільних прав, визнання протиправними дії та відшкодування моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У липні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, у якому просила визнати правочин недійсним, прийняти випадки недодержання вимог закону при ознайомленні з оригіналами документів, які після сесії оформлюються для передачі до архіву, відшкодувати їй моральну шкоду у розмірі 50 000,00 грн, заподіяну внаслідок вчинення порушень законодавства при ознайомленні з оригіналами документів наданих на запити про інформацію                 від 26 вересня та 05 жовтня 2022 року.
Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 18 липня 2023 року, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 24 жовтня 2023 року, відмовлено у відкритті провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України. Роз`яснено, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
13 листопада 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення, у якій просила їх скасувати повністю і змінити рішення не передаючи позовну заяву на новий розгляд.
Касаційна скарга мотивована тим, що судами першої та апеляційної інстанцій порушено норми процесуального права. Заявник вважає, що судом першої інстанції незаконно було відмовлено у доступі до правосуддя, чим порушено її право на судовий захист відповідно до статтей 55, 56 Конституції України, частини першої статті 15 ЦК України та частини першої статті 4 ЦПК України.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з урахуванням такого.
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення. Вказане правило застосовується судом касаційної інстанції і при оскарженні постанови суду апеляційної інстанції, яка прийнята за результатами апеляційного перегляду ухвали суду першої інстанції.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи (частина третя статті 124 Конституції України).
Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.
Суди встановили, що ОСОБА_1  26 вересня та 05 жовтня 2022 року подала до Житомирської міської ради запити про надання публічної інформації відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації», однак вважає, що відповідачем при розгляді поданих нею запитів не дотримано вимог закону, внаслідок чого порушено її права та заподіяно моральну шкоду.
Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами (частина перша статті 19 ЦПК України).
Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини першої статті 19 КАС України).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 квітня 2020 року у справі                    № 180/1560/16-а (провадження № 11-1123апп19) зазначено, що:
«за правилами частини другої статті 21 КАС вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства. Отже, адміністративні суди можуть розглядати вимоги про відшкодування шкоди лише за наявності таких умов: вимоги мають стосуватися шкоди, завданої лише суб`єктом владних повноважень; такі вимоги мають бути поєднані з вимогою про визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. В іншому випадку спірні відносини з приводу відшкодування шкоди мають приватноправовий характер та, як наслідок, не можуть бути предметом справи, віднесеної до адміністративної юрисдикції.
Згідно із частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства. Отже, вимоги про відшкодування шкоди можуть розглядатися за правилами адміністративного судочинства, якщо такі вимоги стосуються шкоди, завданої протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, і заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір».
Відмовляючи у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, виходив з того, що вказаний спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, оскільки спірні правовідносини виникли між позивачем та відповідачем, який є органом місцевого самоврядування, й під час розгляду запитів ОСОБА_1 виконував владні управлінські функції, покладені на нього відповідно до вимог законодавства.
Верховний Суд погоджується із відповідними висновками судів попередніх інстанцій, оскільки вони відповідають нормам чинного законодавства, якими регулюються спірні правовідносини та усталеній судовій практиці.
Оцінивши предмет спору та заявлений позивачем суб`єктний склад, суди попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про те, що цей спір обумовлений діями/рішеннями відповідача при вирішенні запитів ОСОБА_1 про надання публічної інформації, що належить до його виключної компетенції, а тому законність таких дій/рішень органу місцевого самоврядування підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства в порядку, визначеному КАС України та на підставі пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України у відкритті провадження в порядку цивільного судочинства відмовлено. 
Доводи касаційної скарги про те, що порушення її цивільного права полягає у недодержанні вимог закону при ознайомленні з оригіналами документів, які є аналогічними тим, що були викладені в апеляційній скарзі і їм дана належна правова оцінка, що між сторонами приватноправові відносини не виникли, не спростовуютьвисновків судів попередніх інстанцій та не впливають на законність і обґрунтованість судових рішень, а є незгодою заявника з їх змістом та тлумачення норм процесуального права на свій розсуд.
Таким чином, зі змісту касаційної скарги, оскаржуваних судових рішень убачається, що скарга є необґрунтованою, правильне застосування судами           пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, наслідки розгляду такої скарги не мають значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності судових рішень, тому є підстави для відмови у відкритті касаційного провадження за цією касаційною скаргою.
Оскільки у відкритті касаційного провадження відмовлено, клопотання              ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду вирішенню не підлягає.
Керуючисьчастинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду 
 
УХВАЛИВ :
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира               від 18 липня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду                        від 24 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про визнання недійсними порушень при розгляді заяв про захист порушених цивільних прав, визнання протиправними дії та відшкодування моральної шкоди.
Додані до скарги матеріали повернути заявнику. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді                                                                                     О. В. Білоконь
                                                                                             О. М. Осіян
                                                                                             Н. Ю. Сакара