ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5763/23 Справа № 175/2346/21 	  	Суддя у 1-й інстанції - Бойко О. М. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року                                                                м. Дніпро
Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Городничої В.С.,
суддів: Максюти Ж.І., Петешенкової М.Ю.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Моторного (транспортного) страхового бюро України на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Моторного (транспортного) страхового бюро України про відшкодування збитків, –

ВСТАНОВИЛА:

       У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом (а.с. 2-12), в обґрунтування якого посилався на те, що 05.03.2020 року автошляху Дніпро - Кривий Ріг, Південий об`їзд, Дніпропетровський район, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу "Hyundai Accent", д.р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , власник автомобіля ОСОБА_3 , цивільно-правова відповідальність якого не застрахована та транспортного засобу "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 . 
Вина ОСОБА_2 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Діпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 року.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль Позивача "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 , чим завдані матеріальні збитки. 
Оскільки, цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 не застрахована в жодній страховій компанії, то відповідальність за заподіяну шкоду несе Моторне (транспортне) страхове бюро України. 
06.03.2020 року представник позивача ОСОБА_4 звернувся до МТСБУ із повідомленням про ДТП, заявою про виплату регламентної виплати на рахунок представника ОСОБА_4 та надав весь необхідний пакет документів. 
13.07.2020 року представник позивача ОСОБА_4 направив до МТСБУ копію постанови Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області відносно ОСОБА_5 
28.07.2020 року МСТБУ виплатив страхове відшкодування (регламенту виплату) у розмірі 90 470,16 грн. 
Листом від 29.07.2020 року МСТБУ повідомило представника Позивача про розмір регламентної виплати. 
31.07.2020 року позивач направив до Національного банку України скаргу на дії МТСБУ щодо визначення розміру виплати страхового відшкодування та попрохав направити звіт на підставі якого було визначено страхове відшкодування (регламентну виплату). 
Згідно відповіді Національного банку України від 02.09.2020 року МТСБУ є непідприємницькою (неприбутковою) організацією і здійснює свою діяльність відповідно до Закону, законодавства України та свого Статуту, тому Національний банк законодавством про фінансові послуги не наділений повноваженнями щодо здійснення державного регулювання та нагляду за діяльністю МТСБУ. 
Також, НБУ направив на адресу позивача звіт №050320, виконаний суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 на замовлення МТСБУ. 
Згідно звіту ОСОБА_6 вартість матеріального збитку заподіяного власнику автомобіля "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 внаслідок його пошкодження складає 147 584,78 грн, оскільки вартість відновлювального ремонту автомобіля складає 167 621,46 грн та відновлення автомобіля економічно недоцільно. 
Вартість транспортного засобу "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 після ДТП складає 56 660,00 грн та визначена на підставі Інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" 
Згідно п. 30.2 ст. 30 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” МТСБУ була здійснена регламентна виплата в розмірі 90 924,78 грн (147 584,78 грн — 56 660,00 грн).
Позивач вважає, що розмір регламентної виплати МТСБУ було розраховано невірно та з порушенням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки визначення вартості пошкодженого транспортного засобу після ДТП повинно бути у відповідності до з вимогами Методики та розраховано експертом чи оцінювачем. Оцінка чи експертиза вартості КТЗ після ДТП не проводилась, вартість транспортного засобу "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 після ДТП визначена на підставі Інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ “Аудатекс Україна”, тобто у спосіб, що не передбачений Методикою, а тому не є належним доказом для визначення ринкової вартості пошкодженого автомобіля.
Також, позивач посилається на те, що суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_6 не мав права визначати розмір заподіяного матеріального збитку оскільки, оцінка колісного транспортного засобу є визначенням вартості транспортного засобу, однак не є визначенням вартості матеріального збитку заподіяного в результаті його пошкодження, а тому саме експерт має право визначити розмір матеріального збитку, яким не є ОСОБА_6 .
Позивач не укладав договір на проведення оцінки майна із суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 , а також не надав доручення іншим особам щодо замовлення оцінки у ОСОБА_6 . Таким чином, звіт №050320 суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_6 складено із порушенням ст. 11 ЗУ “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” без укладення договору із власником транспортного засобу "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 .
Позивачем, через представника ОСОБА_4 за власний кошт було замовлено проведення незалежної судової експертизи. 
Судовий експерт ОСОБА_7 був особисто присутнім під час огляду КТ3, його висновок №2504/20/20 від 15.04.2020 року складено з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майнових прав», Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах, комп?ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX. типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля, Довідника «Бюлетень автотоварознавця», даних мережі Інтернет.
Вважає, що висновок експерта Дроздова Ю.В. є належним доказом вартості матеріального збитку, спричиненого позивачу. 
Згідно висновку незалежного судового експерта Дроздова Ю.В. №2504/20/20 від 15.04.2020 року вартість відновлювального ремонту транспортного засобу "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 склала 220 469,00 грн, ринкова вартість КТ3 до ДТП складає 150 399,45 грн, отже вартість відновлювального ремонту більше ринкової вартості, а тому матеріальний збиток дорівнює ринковій вартості автомобіля 150399,45 грн, оскільки відновлювати КТ3 економічно недоцільно. 
Ринкова вартість транспортного засобу "Renault Megane" д.р.н. НОМЕР_2 у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 37 755,30 грн. 
Таким чином, розмір заподіяної матеріальної шкоди згідно ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів» складає 112 644,15 грн ( 150 399,45 грн — 37 755,30 грн). 
21 вересня 2019 року набрало чинності розпорядження Нацкомфінпослуг «Про внесення змін до деяких нормативно-правових актів з питань обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 09.04.2019 року №538, розроблене відповідно до подання МТСБУ. 
Згідно розпорядження страхові суми за договорами обов?язкового страхування за шкоду, заподіяну майну потерпілих збільшено до 130 000,00 грн. 
Оскільки, МТСБУ було виплачено 90 470,16 грн, то сума недоплаченої регламентної виплати складає 22 173,99 грн, що розраховується наступним чином: 112 644,15 грн (розмір заподіяної шкоди) - 90 470,16 грн (виплачена регламентна виплата).
16.03.2020 року МТСБУ отримало від позивача заяву про виплату регламентної виплати, а тому у відповідності до п. 36.2 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів» повинно було виконати свій обов`язок по сплаті регламентної виплати до 16.06.2020 року включно, а тому у відповідності до п. 36.5 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів» за період з 17.06.2020 року по 15.03.2021 року МТСБУ повинно сплатити пеню в розмірі 1 981,67 грн.
У зв?язку із невиконанням МТСБУ зобов?язань щодо виплати позивачу регламентної виплати в повному розмірі, з огляду на положення статті 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів» та статті 625 ЦК України, з відповідача підлягають стягненню три проценти річних, пов?язані з несвоєчасністю виплати регламентної виплати та інфляційні втрати. 
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі №6-927цс16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.02.2018 року у справі №149/344/15-ц. 
Оскільки, сума основного зобов?язання складає 22 173,99 грн, то за період з 17.06.2020 року по 15.03.2021 року з відповідача підлягають стягненню 3% річних та інфляційні втрати. 
На підставі вищевикладеного просив суд стягнути на його користь з відповідача 22 173,99 грн — регламентну виплату; 1 981,67 грн — пеню; 494,00 грн — 3% річних від простроченої суми; 944,44 грн — втрати від інфляції; 2 100,00 грн — витрати на проведення автотоварознавчої експертизи, а разом 27 694,10 грн, а також стягнути судовий збір.
       Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до МТСБУ про відшкодування збитків, задоволено у повному обсязі.
Стягнуто на користь ОСОБА_1 з МТСБУ суму у розмірі 22 173,99 грн - регламентну виплату; 1 981,67 грн – пеню; 494,00 грн - 3 % річних від простроченої суми; 944,44 грн - втрати від інфляції; 2 100,00 грн - витрати на проведення експертиз, а всього стягнути суму у розмірі 27 694,10 гривень.
Стягнуто на користь ОСОБА_1 з МТСБУ судовий збір сплачений позивачем у розмірі 908,00 грн (а.с. 172-176).
       В апеляційній скарзі апелянт просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі посилаючись на недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та невірне застосування норм матеріального права (а.с. 181-186).
        ОСОБА_1 не скористався своїм правом подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу у цій справі станом на час її розгляду апеляційним судом, але в силу вимог ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
       Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
       Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
       Оскільки апеляційним судом у складі колегії суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень, то справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 272 ЦПК України.
       Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду — без змін, з наступних підстав.
       В порядку ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
       Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.
       Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив із доведенності та обгрунтованості.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції враховуючи вищевикладене.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно з ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
В силу ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненнями чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Судом встановлено, що 05.03.2020 року на автошляху Дніпро-Кривий Ріг, Південний об`їзд Дніпровський район, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного "Hyundai Accent", державний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_2 , власник автомобіля ОСОБА_3 , цивільно-правова відповідальність якого не застрахована та транспортного засобу "Renault Megane" державний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 .
Вина ОСОБА_2 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 року.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль позивача "Renault Megane", д.р.н. НОМЕР_2 , чим останньому завдані матеріальні збитки.
Спірні цивільно-правові відносини у сфері страхування відповідальності власників транспортних засобів врегульовані Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
Відповідно до ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.
Згідно п.п. “а” п. 41.1 ст. 41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, у разі її заподіяння в тому числі транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, крім шкоди, заподіяної транспортному засобу, який не відповідає вимогам пункту 1.7 статті 1 цього Закону, та майну, яке знаходилося в такому транспортному засобі.
Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 не була застрахована, тому на МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих покладено обов`язок відшкодувати завдану позивачу шкоду.
06.03.2020 року представник позивача ОСОБА_4 звернувся до МТСБУ із повідомленням про ДТП, заявою про виплату регламентної виплати на рахунок представника ОСОБА_4 та надав весь необхідний пакет документів.
13.07.2020 року представник позивача Губа А.О. направив до МТСБУ копію постанови Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 року відносно ОСОБА_2 
28.07.2020 року МСТБУ виплатив страхове відшкодування (регламенту виплату) у розмірі 90 470,16 грн.
Листом від 29.07.2020 року МСТБУ повідомило представника позивача про розмір регламентної виплати.
31.07.2020 року позивач направив до Національного банку України скаргу на дії МТСБУ щодо визначення розміру виплати страхового відшкодування та попрохав направити звіт на підставі якого було визначено страхове відшкодування (регламентну виплату).
Згідно відповіді Національного банку України від 02.09.2020 року МТСБУ є непідприємницькою (неприбутковою) організацією і здійснює свою діяльність відповідно до Закону, законодавства України та свого Статуту, тому Національний банк законодавством про фінансові послуги не наділений повноваженнями щодо здійснення державного регулювання та нагляду за діяльністю МТСБУ.
Також, НБУ направив на адресу позивача звіт №050320, виконаний суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 на замовлення МТСБУ.
Згідно звіту ОСОБА_6 вартість матеріального збитку заподіяного власнику автомобіля "Renault Megane", д.р.н. НОМЕР_2 внаслідок його пошкодження складає 147 584,78 грн, оскільки вартість відновлювального ремонту автомобіля складає 167 621,46 грн, а тому відновлення автомобіля економічно недоцільно.
Вартість транспортного засобу "Renault Megane", д.р.н. НОМЕР_2 після ДТІІ складає 56 660,00 грн, яка визначена на підставі Інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ «Аудатекс Україна».
Відповідно до ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди.
На підставі п. 30.2 ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ була здійснена регламентна виплата в розмірі 90 924,78 грн (147 584,78 грн – 56 660,00 грн).
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що розмір регламентної виплати МТСБУ було розраховано невірно та з порушенням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки транспортних засобів, методика встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ. Методи оцінки, передбачені цією Методикою, можуть використовуватися для оцінки самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, тракторів і комбайнів на колісних шасі, якщо вони не суперечать тим положенням, які регламентують оцінку цих видів транспорту.
Згідно п. 2.4. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).
Вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин (п. 1.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів), тому будь - який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики буде суперечити наведеному в п. 2.4. Методики поняттю вартості матеріального збитку.
Отже, визначення вартості пошкодженого транспортного засобу після ДТП повинно бути у відповідності з вимогами Методики та розраховано експертом чи оцінювачем, однак, розмір вартості КТЗ в пошкодженому стані після ДТП визначено з порушенням Методики.
Як убачається із зобов`язуючої пропозиції, що надані МТСБУ, оцінка чи експертиза вартості КТЗ після ДТП не проводилася, вартість транспортного засобу «Renault Megane», д.р.н. НОМЕР_2 після ДТП визначена МТСБУ на підставі Інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна".
Тобто, вартість КТЗ після ДТП визначена відповідачем у спосіб, який не передбачений Методикою.
Відповідно до п. 7.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю "ринкова вартість".
Згідно п. 7.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, коригування ринкової вартості КТЗ, отриманої із застосуванням порівняльного підходу, здійснюється за загальною формулою, що зазначена у вказаному пункті.
Отже, визначення вартості КТЗ в аварійному пошкодженому стані після ДТП повинно бути здійснено за формулою, що визначена Методикою.
Натомість, МТСБУ визначили ринкову вартість пошкодженого автомобіля «Renault Megane», д.р.н. НОМЕР_2 після ДТП з використанням платформи інтернет-аукціону Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна", без використання формули, що зазначена в пункті п. 7.3 Методики. Будь-яких доказів, які б вказане спростовували відповідачем суду надано не було.
Таким чином, визначення ринкової вартості автомобіля в аварійному (пошкодженому стані) після ДТП з використанням платформи інтернет-аукціону Автоонлайн не є належним доказом для визначення ринкової вартості пошкодженого автомобіля, оскільки встановлена таким способом вартість не відповідає Методиці.
Крім того, відповідно до розділу ІІІ товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, рівень ціни продажу та точних цін пропозиції продажу в даному регіоні відносно цін з довідкової літератури є лише одним із коефіцієнтів, який враховується при здійсненні оцінки колісного транспортного засобу. Тому визначення рівня цін попиту на ринку на пошкоджений колісний транспортний засіб, з використанням платформи «Autoonline», не може підміняти висновку експертизи.
Аукціон Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" не є оцінювачем чи експертом, а є лише віртуальною торгівельною площадкою, що не несе жодної відповідальності за розміщену на сайті інформацію.
Як убачається, на самій платформі Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" для гарантії цієї послуги необхідно щоб на момент продажу стан об`єкта відповідав опису експерта наданому на платформу.
Однак, із наданих доказів неможливо встановити чи стан автомобіля відповідно до опису на платформу Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" відповідав переліку пошкоджень із матеріалів справи.
Зобов`язуюча пропозиція з сайту ТОВ "Аудатекс Україна" не є належним доказом, оскільки вказаний сайт не є експертною установою, достовірність інформації із сайту не підтверджена будь-якими належними доказами, опис майна не містить переліку пошкоджень, які були встановлені при його огляді пошкодженого ТЗ, КТЗ виставлено на торги без згоди його власника, з пропозицією продажу пошкодженого ТЗ за заявленою ціною до власника ніхто не звертався.
Таким чином, залишкову вартість транспортного засобу у розмірі 56 600,00 грн не може бути застосовано для визначення розміру страхового відшкодування, оскільки це не узгоджується із ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», оскільки, МТСБУ при визначенні розміру страхового відшкодування (регламентної виплати) було взято інформацію із інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ «Аудатекс Україна», тобто за методом, який не передбачений Методикою товарознавчої експертизи, а оцінка чи експертиза вартості КТЗ після ДТП у передбачений чинним законлдавством спосіб не була проведена МТСБУ, тому вказана інформація не може бути належним та допустимим доказом в розумінні статей 77, 78 ЦПК України, а тому обгрунтовано не прийнята судом першої інстанції.
У відповіді Фонду державного майна України №10-58-7723 від 17.04.2020 року зазначено, що в додатку 8 Методики є перелік рекомендованої літератури, довідників, які повинні використовуватися при визначення розміру матеріального збитку, однак, платформа інтернет-аукціону Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" відсутня у вказаному переліку.
Враховуючи викладене, МТСБУ визначило вартість ТЗ після ДТП в порушення норм чинного законодавства у зв`язку з чим занизило розмір регламентної виплати, яка підлягає виплаті позивачу. 
Щодо звіту оцінювача ОСОБА_6 №050320, колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що він виконаний із порушенням норм чинного законодавства.
Закон України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” встановлено, що оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 3 Закону).
За змістом частини першої статті 5 вказаного вище Закону, суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема, суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.
Частиною першою статті 12 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Із наведених вище положень закону вбачається, що суб`єкти оціночної діяльності, зокрема, суб`єкти господарювання, уповноважені на виготовлення звіту про оцінку майна, що містить висновки про вартість майна, в даному випадку транспортного засобу, а не вартість відновлювального ремонту.
В свою чергу, Законом України “Про судову експертизу” №4038-XII встановлено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону).
Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом (стаття 7 вказаного вище Закону №4038-XII).
За змістом пункту 2.1 розділу IV Товарознавча експертиза “Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень”, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5), в редакції, що діяла на час виготовлення висновку експерта у даній справі 23.09.2020 року, до числа основних завдань автотоварознавчої та транспортно-товарознавчої експертизи належить визначення ринкової вартості колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), їх складових, а також розміру вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього.
У пункті 2.2 вказаних вище науково-методичних рекомендацій наведено орієнтовний перелік вирішуваних питань, зокрема: яка ринкова вартість КТЗ (зазначаються його марка, модель і державний реєстраційний номер) на дату оцінки (зазначається дата, на яку визначається його вартість)?; яка вартість матеріального збитку (шкоди), завданого(ї) власнику КТЗ (зазначаються прізвище, ім`я та по батькові власника, марка, модель КТЗ, його державний реєстраційний номер) унаслідок (зазначається подія, що призвела до матеріальної шкоди) на дату оцінки (зазначається дата, на яку оцінюється вартість)?; чи можливо провести ремонтно-відновлювальні роботи пошкодженого КТЗ (його складових)? якщо можливо, то який обсяг, характер і вартість цих робіт на дату оцінки (зазначається дата, на яку проводиться оцінка майна)?.
Отже, судовий експерт Дроздов Ю.В., якому МУЮ видане свідоцтво №544 про присвоєння 30.05.2014 року кваліфікацію судового експерта з правом проведення товарознавчих експертиз за спеціальністю вартості колісних транспортних засобів та розміру збитку, завданого власнику, уповноважений на проведення дослідження з визначення вартості матеріального збитку, завданого в ДТП власнику транспортного засобу.
Таким чином, належним доказом у даній справі з визначення вартості відновлювального ремонту автомобіля та матеріального збитку є висновок судового експерта Дроздова Ю.В. від 15 квітня 2020 року №2504/20/20, а не звіт про оцінку вартості матеріальних збитків №050320 суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_6 .
Доводи апеляційної скарги вказаних висновків не спростовують.
Крім того, відповідно до ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" договір на проведення оцінки майна укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім. Замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна з дорученням зазначених осіб.
ОСОБА_1 не укладав договір на проведення оцінки майна з суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 , а також не надавав доручення іншим особам, в тому числі і МТСБУ, щодо замовлення оцінки у ОСОБА_6 .
Таким чином, колегія суддів погоджується з тим, що Звіт №050320 суб?єкта оціночної діяльності ОСОБА_6 складено із порушенням ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" без укладення договору із власником транспортного засобу "Renault Megane", д. p.н. НОМЕР_4 .
Відповідно до п. 34.2 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків.
Разом з цим, відповідно до п. 34.4 цієї ж статті, в тому числі потерпілій особі надано право залучати аварійного комісара, експерта або юридичну особу, у штаті якої є аварійні комісари чи експерти.
Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.
Позивачем, через представника ОСОБА_4 за власний кошт було замовлено проведення незалежної судової експертизи.
Судовий експерт ОСОБА_7 був особисто присутнім під час огляду КТ3, його висновок №2504/20/20 від 15.04.2020 року складено з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майнових прав», Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах комп`ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля. Довідника «Бюлетень авто товарознавця», даних мережі Інтернет.
Відповідно до ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, тa що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Отже, висновок експерта Дроздова Ю.В. є належним доказом вартості матеріального збитку, спричиненого позивачу.
Згідно висновку незалежного судового експерта Дроздова Ю.В. №2504/20/20 від 15.04.2020 року вартість відновлювального ремонту транспортного засобу "Renault Meganе" д.р.н. НОМЕР_2 склала 220 469,00 грн, ринкова вартість КТ3 до ДТП складає 150 399,45 грн, отже вартість відновлювального ремонту більше ринкової вартості, а тому матеріальний збиток дорівнює ринковій вартості автомобіля 150 399,45 грн, оскільки відновлювати КТЗ економічно недоцільно.
Ринкова вартість транспортного засобу "Renault Megane", д.р.н. НОМЕР_5 у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 37 755,30 грн.
Таким чином, розмір заподіяної матеріальної шкоди згідно ст. 30 Закону України «Про обов?язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів» складає 112 644,15 грн (150 399,45 грн – 37 755,30 грн).
21 вересня 2019 року набрало чинності розпорядження Нацкомфінпослуг «Про внесення змін до деяких нормативно-правових актів з питань обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 09.04.2019 року №538, розроблене відповідно до подання МТСБУ.
Згідно розпорядження, страхові суми за договорами обов`язкового страхування за шкоду, заподіяну майну потерпілих збільшено до 130 000,00 грн.
Оскільки, МТСБУ було виплачено позивачу 90 470,16 грн, то сума недоплаченої регламентної виплати складає 22 173,99 грн, що розраховується наступним чином: 112 644,15 грн (розмір заподіяної шкоди) - 90 470,16 грн (виплачена регламентна виплата).
Відповідно до п. 36.2 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) та виплатити його, а у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених статтями 32 та/або 37 цього Закону, - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати).
Пунктом 36.5 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», визначено, що за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня.
16.03.2020 року відповідач отримав від позивача Заяву про виплату регламентної виплати.
Відповідач повинен був виконати обов`язок по сплаті регламентної виплати до 16.06.2020 року включно.
Тобто, за період з 17.06.2020 року по 15.03.2021 року МТСБУ повинно сплатити пеню в розмірі 1 981,67 грн.
Згідно частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний оплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.
Відповідно до роз`яснень, наведених у пункті 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки». Положення ст. 625 ЦК України не застосовуються до відносин з відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, оскільки відшкодування шкоди є відповідальністю, а не грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних зобов`язань. Винятком є відповідальність страховика (стаття 992 ЦК).
Пунктом 21 цієї ж постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснено, що при безпідставній відмові у виплаті страхового відшкодування, крім наслідків передбачених договором, страховик, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу страхувальника зобов`язаний сплатити йому суму страхової виплати з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття 526, частина друга статті 625 ЦК України).
У зв`язку із невиконанням МТСБУ зобов`язань, щодо виплати позивачу регламентної виплати в повному розмірі, з огляду на положення статті 36 Закону №1961-IV та статті 625 ЦК України, з Відповідача підлягають стягненню три проценти річних, пов`язані з несвоєчасністю виплати регламентної виплати та інфляційні втрати.
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі №6-927цс16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суд Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.02.2018 року у справі №149/344/15-ц.
Оскільки, сума основного зобов`язання складає 22 173.99 грн, то за період з 17.06.2020 року по 15.03.2021 року з відповідача підлягають стягненню: 3% річних в розмірі 494,00 грн та інфляційні втрати в розмірі 944,44 грн. 
Таким чином, з МТСБУ підлягає стягненню 25 594,10 грн, яка складається з наступного: 22 173,99 грн. - регламентна виплата, 1 981,67 грн - пеня; 494,00 грн - 3 % річних від простроченої суми; 944,44 грн - інфляційні втрати.
Також, з відповідача мають бути стягнені витрати на оплату послуг експерта.
Доводи скарги фактично зводяться до незгоди відповідача із врахуванням судом першої інстанції саме розміру завданого збитку визначеного на підставі висновку незалежного судового експерта Дроздова Ю.В. №2504/20/20 від 15.04.2020 року, а не звіту суб`єкту оціночної діяльності ОСОБА_6 №050320 на підставі якого була розрахована регламента виплата.
Разом з цим, колегія суддів звертає увагу на те, що оскільки визначення розміру матеріального збитку у спірних правовідносинах потребує спеціальних знань, то в разі якщо висновок експерта є неповним або неясним чи за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованості, суперечності з іншими матеріалами справи тощо) чи у достовірності (реальності) вартості відновлюваного ремонту пошкодженої речі відповідач мав право заявити клопотання про призначення по справі судової авто-товарознавчої експертизи.
Однак з боку відповідача МТСБУ клопотань про призначення такої експертизи ні суду першої інстанції, ні суду апеляційної інстанції не надходило.
Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» не містить механізму з визначення ринкової вартості КТЗ після ДТП, а тому розмір вартості пошкодженого автомобіля визначений МТСБУ у розмірі ціни продажу цього автомобіля на Платформі Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" визначений у відповідності до положень Методики, відхиляються апеляційним судом як безпідставні з огляду на таке.
Суд першої інстанції обґрунтовано критично поставився до наданої МТСБУ інформації, отриманої від ТОВ «Аудатекс Україна» шляхом отримання інформації про найкращу пропозицію, яка була взята за основу при розрахунку регламентованої виплати позивачу, оскільки викладені в ній дані спростовуються висновком незалежного судового експерта Дроздова Ю.В. №2504/20/20 від 15.04.2020 року, який є повними, об`єктивними та достовірними з точки зору економічної обґрунтованості ринкової вартості автомобіля "Renault Meganе" д.р.н. НОМЕР_2 , у аварійному стані.
Доводи апеляційної скарги, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки такі доводи є безпідставними, не спростовують обґрунтованих висновків суду щодо наявності підстав для задоволення позову, та зводяться до викладення обставин справи із наданням особистих коментарів, особистим тлумаченням норм матеріального права, що має за мету задоволення апеляційної скарги, а не спростування висновків суду першої інстанції.
Апелянт не скористався наданими йому правами, не обґрунтував свої доводи апеляційної скарги, не надав суду доказів на їх підтвердження, а згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках, а відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана надати суду докази на підтвердження своїх вимог або заперечень.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Згідно з ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи, приведені в апеляційній скарзі зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду 1 інстанції, яким у досить повному обсязі з`ясовані права та обов`язки сторін, обставини справи, доводи сторін перевірені і їм дана належна оцінка. Порушень норм матеріального та процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування чи зміни рішення – не встановлено, тому апеляційний суд приходить до висновку, що рішення суду відповідає вимогам ст. 263, 264 ЦПК України, і його слід залишити без змін.
Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.
       Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, –

ПОСТАНОВИЛА:

       Апеляційну скаргу Моторного (транспортного) страхового бюро України — залишити без задоволення.
       Рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2023 року — залишити без змін.
       Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

       Головуючий:                                                          В.С. Городнича

       Судді:                                                                 Ж.І. Максюта

                                                                        М.Ю. Петешенкова