ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 р. 	Справа № 520/5063/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Макаренко Я.М.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023, головуючий суддя І інстанції: Бабаєв А.І., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022,   по справі № 520/5063/23
за позовом               ОСОБА_1  
до              Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області                      
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в якому просив суд: 
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДСНС України Харківській області від 22 березня 2022 року № 141 (по особовому складу) про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДСНС України в Харківській області від 05 квітня 2022 року № 183 (по особовому складу) в частині звільнення ОСОБА_1 на підставі пп. 6 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу;
- поновити ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді старшого пожежного-рятувальника 7 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області з дня звільнення;
- стягнути з Головного управління ДСНС України в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за період з дати звільнення по день поновлення на роботі, з урахуванням раніше виплачених сум.
- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді старшого пожежного-рятувальника 7 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Харківській області та стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати - у межах одного місяця.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 22 березня 2022 року № 141 (по особовому складу) про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби.
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 05 квітня 2022 року № 183 (по особовому складу) в частині звільнення ОСОБА_1 на підставі пп. 6 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.
Поновлено ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді старшого пожежного-рятувальника 7 ДПРЧ 1 ДПРЗ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області з 06 квітня 2022 року.
Стягнуто з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 06.04.2022 по 16.05.2023 у розмірі 64 655,50 грн.
Звернуто рішення суду до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді старшого пожежного-рятувальника 7 ДПРЧ 1 ДПРЗ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області з 06 квітня 2022 року та в частині стягнення з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на користь ОСОБА_1 суми середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць.
Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що відповідно до п. 80 Дисциплінарного статуту до позивача було застосовано крайній захід дисциплінарного випливу, так як вчинене дисциплінарне правопорушення є грубим дисциплінарним правопорушенням, яке не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту. Так, під час проведення службового розслідування зафіксовано ухиляння позивача від проходження служби цивільного захисту в умовах введення в Україні воєнного стану. Також зазначає, що формальні процедурні порушення не впливають на чинність акту. Крім того апелянт вважає, що судом не враховано факт війни та ухилення особового складу від служби.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Вказує, що доводи апеляційної спростовуються матеріалами справи та поясненнями позивача.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Враховуючи, що справа судом першої інстанції розглянута за правилами спрощеного провадження, характер спірних  правовідносин та предмет доказування у справі, яка відноситься до незначної складності, не вимагають витребування нових доказів та  проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, то за таких обставин колегія суддів вважає за необхідне розглянути справу в порядку письмового провадження.
У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 та ч. 4 ст. 229 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження та фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що наказом Головного управління ДСНС України у Харківській області від 22.03.2022 № 141 (по особовому складу) ОСОБА_1 старшого пожежного-рятувальника 7 ДПРЧ 1 ДПРЗ було притягнено до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту.
Наказом Головного управління ДСНС України в Харківській області від 05.04.2022 № 183 ОСОБА_1 старшого пожежного-рятувальника 7 ДПРЧ 1 ДПРЗ звільнено зі служби на підставі пп. 6 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 - у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.
Позивач, вважаючи оскаржувані накази протиправними, звернувся до суду з позовом у цій справі.
Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що у спірних правовідносинах не вбачається систематичного невиконання умов контракту позивачем, а отже у відповідача були відсутні правові підстави для звільнення позивача на підставі пп. 6 п. 176 Положення № 593 - у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.
Колегія суддів погоджується з вищевказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України (далі – КЦС України) служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Відповідно до ч. 1 ст. 103 КЦС України щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт, з-поміж іншого, з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.
Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 101 КЦЗ України порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 № 1068-V (далі Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Пунктом 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.
Згідно з пунктами 3-4 Дисциплінарного статуту службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, з-поміж іншого, виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів. Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.
Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Пунктом 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Пунктами 75-76 Дисциплінарного статуту встановлено, що на осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини особи. Відповідальність особи має індивідуальний характер.
Відповідно до п. 80 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.
Згідно з ч. 4 ст. 103 КЦЗ України форма, порядок і правила укладення контракту, припинення (розірвання) контракту та наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
Таке Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі – Положення № 593).
Пунктом 45 Положення № 593 визначено, що контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.
Відповідно до п. 176 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби; 4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці; 5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; 6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; 7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; 8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 9) у зв`язку з призовом на строкову військову службу на підставі рішення районної (міської) призовної комісії; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 10-1) у разі наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.
Колегією суддів встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби на підставі пп. 6 п. 176 Положення № 593 - у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту, а саме: невихід на службу сержанта цивільного захисту ОСОБА_1 без поважних причин.
Так, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно висновку службового розслідування стали обставини, що у період з 28.02.2022 по 13.03.2022 позивач не прибув на службу до підрозділу та не приступив до виконання службових завдань за призначенням, чим допустив порушення вимог Закону України «Про правовий режим воєнного стану в Україні» в редакції від 19.02.2022 р. № 389-VIII, Указів Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та від 24.02.2022 № 69/2022 «Про загальну мобілізацію», Присягу служби цивільного захисту та умов контракту про проходження служби цивільного захисту.
Разом з тим, колегія суддів наголошує, що позивача звільнено зі служби саме у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту.
Законодавство, яке стосується порядку проходження громадянами України служби цивільного захисту, не містить визначення поняття «систематичне невиконання умов контракту», однак тлумачення вказаному поняттю було надано у своїх постановах Верховним Судом.
Так, Верховний Суд у постанові від 23.11.2020 у справі № 814/1722/16 зазначив, що поняття «систематичність» передбачає застосування до особи заходів дисциплінарного впливу до вчинення нею проступку, після якого керівником прийнято рішення про звільнення зі служби.
Водночас Суд зауважував, що систематичним невиконанням умов контракту є невиконання однією зі сторін одного із зобов`язань та інших умов, визначених контрактом, які допускались два чи більше разів протягом останнього року служби (пункт 39 вказаної постанови).
Крім цього, у постанові від 10.06.2021 у справі № 560/3025/20 Верховний Суд зазначив, що під терміном «систематичне невиконання умов контракту» слід розуміти вчинення дисциплінарного проступку особою рядового і начальницького складу після застосування дисциплінарного стягнення до такої особи, яке не втратило юридичної сили.
Наявність у особи рядового і начальницького складу двох або більше дисциплінарних стягнень, накладених на вказаних осіб протягом року, є підставою для звільнення їх із служби цивільного захисту, у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту.
Вказані висновки підтримав Верховний Суд у постанові від 09.08.2021 у справі № 340/448/19.
Наведена практика, яка в силу ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковою для врахування, свідчить про те, що для кваліфікації поведінки особи рядового чи начальницького складу як «систематичне невиконання умов контракту» достатньо вчинення нею двох дисциплінарних проступків протягом останнього року служби за тієї умови, що попереднє стягнення має юридичну силу.
У відповідності із п. 68 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Відповідно до п. 80 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.
Отже, враховуючи тяжкість дисциплінарного проступку, умови, за яких його було скоєно, відповідач не був позбавлений можливості вирішити питання подальшого перебування позивача на службі та службову відповідність останнього займаній посаді.
В той же час, відповідач прийняв рішення про звільнення позивача через систематичне не виконання умов контракту, тобто з тієї підстави, що передбачає наявність раніше застосованих заходів дисциплінарного впливу.
Однак, в матеріалах справи відсутні докази щодо застосовування до позивача дисциплінарних стягнень протягом останнього року служби на момент прийняття спірного наказу. 
За таких обставин колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції не враховано вчинення позивачем грубого дисциплінарного правопорушення , яке не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.
Більш того, з подання до звільнення зі служби від 25.04.2022 вбачається, що дисциплінарних стягнень позивач не має.
Зазначене дає підстави для висновку, що у спірних правовідносинах відсутня така кваліфікуюча ознака вчиненого позивачем дисциплінарного проступку як систематичність, що в свою чергу виключає застосування до нього такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби на підставі ст. 80 Дисциплінарного статуту.
Водночас, частина 6 ст. 43 Конституції України, гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не доведено того, що позивач притягувався до дисциплінарної відповідальності перед тим, як був притягнений до дисциплінарної відповідальності та звільнений на підставі оскаржуваних у даній справі наказів.
Суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про відсутність законних підстав для звільнення позивача на підставі пп. 6 п. 176 Положення № 593 у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 22 березня 2022 року № 141 та від 05 квітня 2022 року № 183 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Щодо доводів апеляційної скарги, що дисприплінарний проступок було вчинено позивачем під час військового стану, то колегія суддів зауважує, що факт оголошення в Україні військового стану не скасовує обов`язку відповідача довести факт наявності у позивача раніше застосованих заходів дисциплінарного впливу для кваліфікації поведінки особи рядового чи начальницького складу як «систематичне невиконання умов контракту».
Колегія суддів вважає також правомірним висновок суду першої інстанції, що належним відновленням порушених прав позивача є відновлення становища особи, яке існувало до такого порушення прав.
Відповідно до ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Частиною 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Відповідно до п. 2 та 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
На підстав зазначеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення похідних позовних вимог – про поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а також про допущення до негайного виконання рішення суду у відповідній частині.
Крім того, колегія суддів зауважує, що доводів щодо неправильного обрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу чи помилкового задоволення судом першої інстанції похідних позовних вимог апеляційна скарга не містить.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 суд першої інстанції дійшов правильних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків колегії суддів не спростовують. 
Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області - залишити без задоволення.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 по справі № 520/5063/23 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	Я.М. Макаренко 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	С.П. Жигилій    Л.В. Любчич