Головуючий І інстанції: І.Г. Ясиновський

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 вересня 2023 р. 	Справа № 440/9109/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Ральченка І.М.,
Суддів: Катунова В.В. ,  Чалого І.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбудмонтаж" на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 14.11.2022 по справі № 440/9109/22
за позовом      Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбудмонтаж"  
до      Державної податкової служби України ,      Головного управління ДПС у Полтавській області          
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
20.10.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхбудмонтаж" (дал і- позивач) звернулося до суду з позовом, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.08.2020 №1792150/31773312; 
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 10.07.2020 року №5, подану на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю ТОВ «Шляхбудмонтаж» 29.07.2020.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 14.11.2022 позовну заяву повернуто позивачу. Визнано неповажними підстави, вказані ТОВ "Шляхбудмонтаж" у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Позивач, не погодившись з ухвалою суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив її скасувати. В обґрунтування зазначив про не врахування судом першої інстанції наявності підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду, оскільки позивач одразу після отримання оскаржуваного рішення податкового органу звернувся за правовою допомогою до ПП «Легал Консалтинг», підписав договорі про надання правової допомоги, акт приймання-передачі наданих послуг від 02.10.2020. В подальшому юрист ПП «Легал Консалтинг» повідомив позивача про подання позову до суду. Після початку збройної агресії Російської Федерації з 24.02.2022 року був відсутній зв`язок з ПП «Легал Консалтинг». Через відключення наприкінці лютого 2022 року Єдиного державного реєстру судових рішень позивач через об`єктивні причини був позбавлений отримати інформацію про хід справи. Після відновлення 20.06.2022 загального доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень та роботи сервісу «Стан розгляду справ» позивачу стало відомо, що відповідне провадження в суді відсутнє.
Головне управління ДПС у Полтавській області (далі відповідач) надало відзив на апеляційну скаргу, в якому просило відмовити у задоволенні апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційна скарга розглянута судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.10.2022 позовну заяву було залишено без руху. Встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Зазначено, що недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.
На виконання вимог ухвали до суду надійшла  заява позивача про поновлення строку на звернення до суду.
В обґрунтування заяви зазначено, що 03.09.2020 ТОВ «Шляхбудмонтаж» уклало договір з ПП «Легал Консалтинг» про надання правової допомоги, в межах виконання якого ПП «Легал Консалтинг» підготовлено та подано до Полтавського окружного адміністративного суду позов на рішення відповідача. Після початку збройної агресії Російської Федерації та оголошення на всій території України воєнного стану з 24.02.2022 будь-якого зв`язку із представником ПП «Легал Консалтинг» немає. Про відсутність провадження в суді позивачу стало відомо після відновлення доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень - 20.06.2022.
Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, виходив з того, що позивач у встановлений строк не усунув недоліки позовної заяви щодо зазначення поважних причин пропуску строку на звернення до суду.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з ч. 3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Так, пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
Разом з тим, зазначений у пункті 102.1 статті 102 Податкового кодексу України строк, є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.
Відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
Положення пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначають процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 18.08.2021 по справі № 200/10626/19-а.
Колегія суддів зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатися".
Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.
Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).
Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Із матеріалів справи встановлено, що позивачем оскаржується рішення податкового органу від 03.08.2020.
Даний позов подано до суду 20.10.2022, тобто з пропуском строку звернення до суду, встановленого ст. 122 КАС України.
Апелянт в якості поважності причин пропуску строку звернення до суду посилається на те, що в 2020 році на підставі договору про надання правової допомоги від 03.09.2020, укладеного з ПП «Легал Консалтинг», було подано адміністративний позов до суду щодо оскарження рішення комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.08.2020 №1792150/31773312, про що складено акт приймання-передачі наданих послуг від 02.10.2020. Після початку збройної агресії Російської Федерації та оголошення на всій території України воєнного стану з 24.02.2022 будь-якого зв`язку із представником ПП «Легал Консалтинг» немає.  Проте в подальшому 20.06.2022 позивач дізнався про відсутність судового провадження після відновлення роботи Єдиного державного реєстру судових рішень.
Згідно акту приймання-передачі послуг ПП «Легал Консалтинг» надало послуги, зокрема, щодо складання та подання до суду адміністративного позову про визнання протиправним та скасування рішення ГУ ДФС у Полтавській області від 03.08.2020 №1792150/31773312. ТОВ «Шляхбудмонтаж» зауважень до кількості та якості послуг не має.
Тобто при підписанні акту приймання-передачі послуг до договору про надання юридичних послуг позивач мав можливість та повинен був перевірити подання відповідного позову ПП «Легал Консалтинг».
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень, сервісу «Стан розгляду справ» було тимчасово призупинено з початку збройної агресії Російської Федерації, яка розпочалася 24.02.2022, проте з моменту підписання акту приймання-передачі послуг (02.10.2020) до 23.02.2022 року включно (за день до дня введення в Україні воєнного стану),  позивач не виявив зацікавленості щодо стану розгляду такого позову, який на його думку, було подано ПП "Легал Консалтинг". Хоча наведені вище інформаційні системи працювали і позивач не був позбавлений можливості дізнатися про наявність провадження безпосередньо у суді та стан його розгляду. 
Таким чином, колегія суддів вважає помилковими доводи апелянта щодо поважності  причин пропуску строку звернення до суду з підстав необізнаності про відсутність відкритого провадження у справі за адміністративним позовом,  оскільки такі обставини не пов`язані із об`єктивними перешкодами звернення до суду, натомість, викликані пасивною поведінкою позивача щодо з`ясування певних обставин.
З  огляду на викладене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки позивачем не зазначено поважних підстав для поновлення процесуального строку, тому відсутні підстави для визнання поважними причин пропуску позивачем строку на звернення до суду, у зв`язку з чим позовна заява підлягає поверненню позивачу.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права, у зв`язку з чим відсутні підстави для скасування ухвали суду першої інстанції. 
Керуючись ст.ст. 312, 315,  316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхбудмонтаж" - залишити без задоволення.
Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 14.11.2022 по справі № 440/9109/22  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	В.В. Катунов    І.С. Чалий