ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" липня 2023 р.           Справа№ 910/14643/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Агрикової  О.В.
суддів:            Чорногуза М.Г. 
          Мальченко А.О. 

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження
без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу
Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз"          
на рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2023 (повний текст рішення складено 11.05.2023)
у справі № 910/14643/22 (суддя Сокуренко Л.В.)
За позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз"
до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"          
про стягнення 3 189,68 грн, -
В С Т А Н О В И В :
У 2021 році Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про стягнення 3 189,68 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 19.02.2021 комісією Васильківського відділення Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" виявлено факт пошкодження газопроводу низького тиску за адресою: с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, про що складено Акт пошкодження газопроводу № б/н від 19.02.2021. Позивач стверджує, що газопровід низького тиску за адресою с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А був пошкоджений представниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі". При цьому позивач зазначив, що представники відповідача здійснювали земляні роботи в охоронній зоні газопроводу без отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, без повідомлення та присутності представника позивача, що суперечить положенням Кодексу газорозподільних систем.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.12.2022 матеріали справи № 910/14643/22 передано за територіальною підсудністю до Господарського суду Київської області.
Рішенням Господарського суду Київської області від 26.04.2023 в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.
Рішення мотивовано тим, що позивачем не доведено наявності вини, як обов`язкового елементу складу цивільного правопорушення з боку відповідача. Місцевий господарський суд зазначив, що позивачем не доведено наявності у зоні виявлення факту пошкодження газопроводу розпізнавальних знаків знаходження спірного газопроводу, віднесення місцевості, де здійснювалися представниками відповідачем роботи з електрифікації, до охоронної зони, наявності у відповідача іншої інформації про розміщення у цій зоні газопроводу, що свідчить про відсутність правових підстав для звернення ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до Оператора ГРМ, з метою отримання погодження на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт та обов`язкового повідомлення Оператора ГРМ про початок таких робіт. Крім того, господарський судом першої інстанції також зазначено, що не доведено, що саме позивачу були завдані збитки, в результаті порушення його цивільного права, оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що газопровід низького тиску за адресою: Київська обл., с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, належить АТ "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" на праві власності, перебуває на балансі або у господарському віданні позивача.
Не погодившись із прийнятим рішенням, Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2023 та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.
Апеляційну скаргу мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи.
В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо відсутності розпізнавальних знаків в зоні знаходження спірного газопроводу, оскільки пошкоджена ділянка газопроводу відноситься до дворового газопроводу вводу щодо якого відсутні вимоги про позначення його на місцевості. Крім того, апелянт вказує, що з АТ «Київоблгаз» роботи на спірній ділянці були погоджені, що підтверджується Актом пошкодження газопроводу від 19.02.2021 року та зазначене спростовує висновок суду, що відповідач на час планування та розроблення документації на виконання робіт не мав відомостей щодо наявності газопроводу, однак даний факт місцевий господарський суд не взяв до уваги. Одночасно, відповідач підкреслює, що судом першої інстанції не вірно оцінив наявні у справі докази про витік газу та зауважує, що факт пошкодження газопроводу та витоків газу підтверджується наданими до матеріалів справи доказами.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2023 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Чорногуз М.Г., Мальченко А.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.05.2023 року відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 26.10.2021, витребувано з Господарського суду Київської області матеріали справи №910/14643/22.
01.06.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів з Господарського суду Київської області надійшли матеріали справи №910/14643/22.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.06.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз"           на рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2023 року, розгляд справи вирішено здійснювати порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 19.02.2021 представниками Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (далі - відповідач) здійснювались роботи на електроустановках ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" з електрифікації земельної ділянки замовника за адресою: Київська обл., Фастівський район, с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, в результаті чого було пошкоджено газопровід. Вказані обставини не заперечується сторонами.
19.02.2021 о 13:13 в аварійно-диспетчерську службу Васильківського відділення Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" (далі - позивач) надійшла заявка № 274 про прорив газопроводу дворового за адресою: с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А (т. 1 а.с. 14-15).
19.02.2021 о 13:33 на повідомлення про пошкодження газопроводу прибула комісія Васильківського відділення Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" у складі майстра АДС Бойко Є.Г та слюсаря АДС Арзамаз С.О., якою виявлено факт пошкодження газопроводу низького тиску газопроводу вводу тиску 2,3 кПа, діаметром 40 мм за адресою: с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, про що складено Акт пошкодження газопроводу № б/н від 19.02.2021; земляні роботи виконувались ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі". Цією ж комісією проведено комплекс ремонтних робіт та усунуто наслідки аварії шляхом встановлення пережиму о 14:45; діаметр пошкодження - 20 мм. Вказаний акт підписаний представниками комісії (т. 1 а.с. 16).
Відповідно до змісту заявки № 274 від 19.02.2021 час виїзду комісії 13:14, час від`їзду 16:30; результат обстеження та перелік виконаних робіт: при прибутті на заяву встановлено прорив газопроводу поліетиленового н/т Д 20 організацією ПрАТ "ДТЕК КРЕМ". Встановлено пережим в 14:45; виконано зварювання прориву в 16:30; при обстеженні витоки газу не виявлено. Вказаний акт підписаний заявником та представниками комісії.
В подальшому позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу Ду 40 мм низького тиску, відповідно до змісту якого розрахунок виконано згідно пункту 6 глави 4 розділу 11 Кодексу ГРМ, а витрати всього склали 102,9297699 м.куб. (т. 1 а.с. 17)
Відповідно до Розрахунку вартості збитків, заподіяних АТ "Київоблгаз" внаслідок пошкодження газопроводу низького тиску за адресою: с. Глеваха, вул. Кожарова, 42а згідно акту обстеження від 19.02.2021, розмір завданої шкоди склав 3  189,68 грн (т. 1 а.с. 18).
Також, місцевим господарським судом встановлено, що 29.06.2021 позивач направив відповідачу лист № 810-Сл-7890-0621 з вимогою оплатити суму завданих збитків по відновленню пошкодженого газопроводу, розташованого за адресою: Київська обл., Васильківський район, смт. Глеваха, вул. Кожарова, 42-А. Листом позивач просив підписати договір про відшкодування майнової шкоди та повернути один примірник позивачу. Разом із листом позивач направив відповідачу підрядний договір № 2 ПГ про відшкодування майнової шкоди від 23.06.2021, копію Акта пошкодження газопроводу від 19.02.2021 та рахунок на оплату від 23.06.2021 на суму 3    189,68 грн (т. 1 а.с. 19-22).
Однак, як зазначає позивач, відповідач підрядний договір № 2 ПГ про відшкодування майнової шкоди від 23.06.2021 не підписав, майнову шкоду в сумі 3    189,68 грн не відшкодував. У зв`язку із цим позивач звернувся до суду із даним позовом про стягнення з відповідача 3    189,68 грн майнової шкоди, завданої пошкодженням газопроводу низького тиску, яке сталося 19.02.2021 за адресою: Київська обл., с. Глеваха, вул. Кожарова, 42-А.
При цьому позивач наголошує на тому, що представники відповідача здійснювали земляні роботи в охоронній зоні газопроводу без отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, всупереч положенням п. 7, 8 глави 4 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем, без повідомлення та присутності представника позивача.
Згідно із частиною другою статті 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно із пунктом 8 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки, суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
Згідно зі статтею 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.
Статтею 22 Цивільного кодексу України унормовано, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно із ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України доведення відсутності вини у спричиненні шкоди покладено на відповідача.
Для застосування міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1)    протиправної поведінки; 2) розміру збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини.
Отже, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Тобто, протиправна дія є причиною, а шкода - наслідком протиправної дії. Відсутність будь-якої з зазначених ознак виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.
Суд апеляційної інстанції підкреслює, що правовідносини між позивачем та відповідачем регулюються Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України, Законом України "Про ринок природного газу", Кодексом газорозподільних систем, затвердженим Постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015, Правилами безпеки систем газопостачання, що затверджені наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 №285; ДБН В.2.5-20:2018 Газопостачання, які затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 15.11.2018 № 305.
Пункту 17 статті 1 Закону України "Про ринок природного газу", оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).
Враховуючи вищевикладене, Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз", відповідно до вимог Закону України "Про ринок природного газу", є Оператором ГРМ, який зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у межах Київської області.
Відповідно до пункту 2 розділу 2 глави І Кодексу газорозподільних систем (далі - КГС) Оператор ГРМ відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (будівництво) газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу.
Експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно Оператор ГРМ (пункт 1 розділу 1 глави ІІІ КГС).
Оператор ГРМ повинен забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем, а саме комплекс робіт, що виконується на підставі результатів технічного огляду або технічного обстеження газорозподільних систем, з метою забезпечення її подальшого безаварійного експлуатування шляхом проведення технічного обслуговування, поточного або капітального ремонтів. У разі виникнення аварійної ситуації Оператор ГРМ зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи (пункт 4 розділу 1 глави ІІІ КГС).
Главою 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем, визначено порядок проведення земляних робіт у охоронній зоні об`єктів газорозподільної системи (об`єктів ГРМ), а саме:
Охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж (пункт 1);
Власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, Оператори ГРМ вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів ГРМ (пункт 4);
Земельні ділянки, що входять до охоронних зон, використовуються власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з обов`язковим дотриманням вимог цього Кодексу (пункт 5);
Проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ (пункт 7);
Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ, має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).
Видача погодження Оператора ГРМ, його переоформлення, видача дубліката та його анулювання здійснюються на безоплатній основі.
Оператор ГРМ протягом 10 робочих днів з дня реєстрації письмового звернення юридичної чи фізичної особи або фізичної особи - підприємця щодо погодження проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ має надати письмове погодження або письмову обґрунтовану відмову. Письмове погодження надається на безоплатній основі.
Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо) (пункт 8);
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи - підприємці для отримання погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати Оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності - інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження (пункт 9);
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи - підприємці, які отримали письмове погодження Оператора ГРМ, зобов`язані керуватися порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт і дотримуватись умов їх виконання з урахуванням вимог письмового погодження Оператора ГРМ (пункт 10);
Письмове погодження оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в Оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством (пункт 11);
До початку ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні наказом організації, що проводить роботи, з числа фахівців призначається особа, відповідальна за проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт (керівник робіт) (пункт 15);
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи - підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника Оператора ГРМ щодо проведення робіт (пункт 16);
Фізична особа або персонал юридичної особи чи фізичної особи - підприємця, залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, повинні бути ознайомлені (проінструктовані) представником Оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні (пункт 17);
Межі охоронних зон газорозподільної системи визначаються відповідно до Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 08.06.2015 за № 674/27119 (далі - ПБСГ) (пункт 18).
Згідно із пунктом 2.1 розділу II ПБСГ, охоронна зона об`єктів газорозподільної системи - територія, обмежена умовними лініями уздовж наземних, надземних і підземних газопроводів та їх споруд по обидва боки від крайніх елементів конструкції розподільчих газопроводів та по периметру наземних споруд на визначеній відстані, на якій обмежується провадження господарської та іншої діяльності.
З метою забезпечення безпечних умов експлуатації та виключення можливості пошкодження газорозподільної системи вздовж її траси в межах охоронної зони шириною 2м з обох боків від зовнішньої стінки газопроводу в плані не допускаються: обмеження доступу обслуговуючого персоналу у світлу пору доби, а при аварійній ситуації - цілодобово; складування матеріалів і устаткування; ведення земляних та будівельно-монтажних робіт; садіння дерев; улаштування стоянок автотранспорту, гаражів та інших споруд, у тому числі тимчасових (пункт 1.12. глави 1 розділу V ПБСГ).
Відповідно до п. 1 глави 4 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж.
Згідно із пунктом 1.34 глави 1 розділу V ПБСГ, перед початком робіт ударних механізмів і землерийної техніки поблизу підземного газопроводу працівники, що виконують земляні роботи, зобов`язані виявити фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства.
Отже, виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводу можливе за умов: отримання дозволу, повідомлення представника Оператора ГРМ не пізніше ніж за добу до початку робіт, виявлення фактичного місця розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства.
Як зазначає позивач у своїй апеляційній скарзі, роботи на спірній ділянці були погоджені з АТ «Київоблгаз», що підтверджується Актом пошкодження газопроводу від 19.02.2021 року.
Також, на думку апелянта, земляні роботи проводилися відповідачем на охоронній зоні газопроводу без отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, передбаченій п. 7-8 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ, без повідомлення та присутності представника Оператора ГРМ.
Однак, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами місцевого господарського суду, що позивачем не надано до матеріалів справи жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того факту, що місцевість, де проводилися представниками відповідачем роботи з електрифікації, відноситься до охоронної зони.
Одночасно, колегія суддів зазначає, що саме лише посилання на Акт пошкодження газопроводу від 19.02.2021 року, в якому зазначено про погодження проведення земляних робіт не може слугувати доказом існування такого погодження.
Крім того, слід відмітити, що ні в суді першої, ні в суд апеляційної інстанції  позивачем не надано доказів звернення відповідача до позивача для надання погодження на земляні роботи. 
При цьому, як зазначалося раніше, відповідно до п. 11 Глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем письмове погодження оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в Оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством.
Разом з цим, матеріали справи не містять доказів існування такого погодження, а відтак твердження апелянта про обізнаність відповідача, що за адресою: с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А наявний газопровід колегією суддів вважаються безпідставними та такими що не підтверджені будь-якими доказами.
Крім того, хоча колегія суддів і погоджується з доводами апелянта в частині того, що судом першої інстанції не вірно проаналізовано Заявку аварійно-диспечерської служби №274 від 19.02.2021 року, адже згідно даної заявки вбачається саме хронологія результатів обстеження та переліку виконаних робіт: «При прибутті на заявку встановлено прорив газопроводу поліетилен Ш20. Організацією ПрАТ «ДТЕК КРЕМ». Встановлено пережим в 14:45. Виконано заварювання пориву в 16:30. При обстеженні витоку газу не виявлено», однак суд апеляційної інстанції підтримує твердження місцевого суду, що апелянтом не доведено, що саме йому були завдані збитки, в результаті порушення його цивільного права, оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що газопровід низького тиску за адресою: Київська обл., с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, належить АТ "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" на праві власності, перебуває на балансі або у господарському віданні позивача.
Так, в якості доказів права власності оспорюваного газопроводу позивачем долучено до матеріалів справи Договір № ТО 12 Вас Ф, від 09.02.2016 року.
Відповідно до п. 1.1 вказаного Договору Хрус О.М. (замовник) передає Васильківській філії ПАТ "Київоблгаз" в особі начальника філії Горбаня Андрія Олексійовича (виконавця) в експлуатацію складові Єдиної газотранспортної системи, які безпосередньо приєднані до газових мереж виконавця, який є газорозподільним підприємством, та використовується для забезпечення розподілу природного газу.
Пунктом 1.2 Договору визначено, що під складовими Єдиної газотранспортної системи розуміється об`єкт газопостачання, наданий замовником для експлуатації виконавцем, що перебуває у власності замовника, вказаний сторонами в додатку 1 до цього договору.
Отже, колегія суддів підкреслює, що відомостей про те, що спірний газопровід за адресою: с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, передається на баланс АТ "Київоблгаз" або у власність позивача умови договору на експлуатацію складових газотранспортної системи № ТО12ВасФ від 09.02.2016 не містять.
Крім того, згідно з Додатку №1 до договору на експлуатацію складових газотранспортної системи України вбачається, що в найменуванні об`єкту, наданого замовником для експлуатацію виконавцем, зазначено «Газопровід -ввід високого та середнього тиску, ШРП-1шт.» (т. 1 а.с. 64). Одночасно з цим, як вже неодноразово згадувалося, згідно з Акту пошкодження газопроводу від 19.02.2021 року, вбачається, що останній складений внаслідок пошкодження газопроводу низького тиску газопроводу вводу.
Одночасно, з долученого до позовної заяви Додатку до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 29.06.2017 № 855, що має назву "Територія, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Публічного Акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Київоблгаз"" (зараз - АТ "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз") (т. 1 а.с. 7-12) також не вбачається, що останній містить відомості про те, що спірний газопровід за адресою: Київська обл., с. Глеваха, вул. Кожарова, буд. 42-А, належить АТ "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" на праві власності, перебуває у господарському віданні, користуванні чи експлуатації позивача.
Отже, враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції зазначає, що позивачем не доведено, що саме йому були завдані збитки, в результаті порушення його цивільного права.
Крім того, слід також зазначити, що відповідно до п. 3 Типового порядку видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2013 р. № 870), дозвіл не вимагається, якщо земляні та/або ремонтні роботи проводяться:
- особами, які мають документ, що посвідчує право власності або право користування земельною ділянкою, у тому числі право земельного сервітуту;
- у рамках підготовчих або будівельних робіт, право на проведення яких оформлене в установленому законодавством порядку.
При цьому, з Договору № ТО12ВасФ від 09.02.2016 року вбачається, що земляні та/або ремонтні роботи проводилися саме на приватній території на якій знаходиться об`єкт газопостачання, що перебуває у власності Хрус О.М.
Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків (шкоди) необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків (шкоди), причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками (шкодою), вини. Відсутність хоча б одного елемента складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності.
Проте, позивачем не доведено усіх елементів складу цивільного правопорушення для настання цивільно-правової відповідальності, а саме позивачем не доведено, що порушення газопроводу сталося саме з вини відповідача, не доведено факту заподіяння саме позивачу шкоди внаслідок пошкодження газопроводу низького тиску та наявності вини відповідача у заподіянні зазначеної шкоди.
Враховуючи наведене, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку, що обставини справи та наявні в матеріалах справи докази свідчать про недоведеність позивачем усіх обов`язкових умов та складових, наявність та сукупність яких дає право на відшкодування збитків.
Відповідно до ч. 4 ст. 11 ГПК  України суд застосовує при розгляді справ    Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод    зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.
В п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012  зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом повно та всебічно досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2023 у справі №910/14643/22 відповідає фактичним обставинам справи, ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак передбачених законом підстав для зміни та скасування оскаржуваного рішення немає.
Доводи наведені апелянтом в апеляційній скарзі не спростовують правильних висновків суду першої інстанції, при цьому апеляційним судом при винесені даної постанови було надано обґрунтовані та вичерпні висновки доводам сторін із посиланням на норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню для вирішення спірних правовідносин.
Враховуючи вимоги ст. 129 ГПК України, судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.
Керуючись ст. ст.    253-254, 269, п.1 ч.1 ст.  275, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" на рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2023 року у справі № 910/14643/22 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2023 року у справі № 910/14643/22 залишити без змін.

3. Повернути до Господарського суду Київської області матеріали справи № 910/14643/22.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.
Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та в строк передбаченими ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Головуючий суддя                                                                      О.В. Агрикова 

Судді                                                                                М.Г. Чорногуз

                                                                                А.О. Мальченко