Ухвала
05 липня 2023 року
місто Київ
справа № 613/853/20
провадження № 61-9712ск23
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Колєснік Ігор Анатолійович, на рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 15 червня 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 червня 2023 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до держави Україна в особі Харківської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним притягненням до кримінальної відповідальності,
ВСТАНОВИВ:
У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, просив стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на його користь 1 000 000,00 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку, призначеного для відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду.
Рішенням Богодухівського районного суду Харківської області від 15 червня 2022 року позов задоволено частково.
Стягнуто з держави Україна через Державну казначейську службу України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 200 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.
Постановою Полтавського апеляційного суду від 07 червня 2023 року рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 15 червня 2022 року змінено, викладено резолютивну частину рішення у такій редакції: «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 200 000 грн компенсації моральної шкоди».
Суди першої та апеляційної інстанції врахували, що позивач на момент звернення до суду із позовом понад п`ятнадцять років перебуває у стані невизначеності, оскільки кримінальне провадження щодо нього не закрито (триває), запобіжний захід у виді підписки про невиїзд не скасовано, суди двічі ухвалювали обвинувальні вироки щодо позивача, які надалі скасовані, кримінальну справу суди двічі направляли на додаткове розслідування, місцезнаходження якої не встановлено, тому суди дійшли висновку по часткове задоволення позову.
01 липня 2023 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Колеснік І. А., подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 15 червня 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 червня 2023 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити повністю.
Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, подана у строк, заявник звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір».
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявник, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на:
неврахування висновків, викладених у постанові Верховного Суду України від 15 квітня 2015 року у справі № 3-39гс15, у постановах Верховного Суду від 30 червня 2018 року у справі № 755/13879/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі № 686/23731/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі № 383/596/15, від 16 січня 2019 року у справі № 521/17654/15-ц, від 20 березня 2019 року у справі № 161/15362/16-ц, від 22 квітня 2019 року у справі № 236/893/17, від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц, від 09 листопада 2020 року у справі № 904/2404/18, від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц, від 25 листопада 2021 року у справі № 459/589/15-ц, від 01 березня 2023 року у справі № 180/1735/16, від 15 лютого 2023 року у справі № 377/169/20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);
відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування статей 1173, 1174, 1176 Цивільного кодексу України та Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» у випадку коли місцезнаходження кримінального провадження не встановлено, водночас на різних стадіях розгляду кримінальної справи протягом тривалого періоду часу щодо особи застосовано заходи кримінального переслідування (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а також відмови у відкритті касаційного провадження.
Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.
Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Підставами відкриття касаційного провадження є підстави, передбачені пунктами 1, 3 частиною другою статті 389 ЦПК України.
На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Колєснік Ігор Анатолійович, на рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 15 червня 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 червня 2023 року.
Витребувати з Богодухівського районного суду Харківської області цивільну справу № 613/853/20 за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Харківської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним притягненням до кримінальної відповідальності.
У зв`язку з наявністю доказів надіслання копії касаційної скарги та доданих до неї документів учасникам справи, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                            В. В. Яремко
                                                                                                                        А. С. Олійник
                                                                                                                        О. В. Ступак