Справа № 991/6339/23
Провадження № 1-кс/991/6472/23

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року                                                                        м. Київ
Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , 
сторін кримінального провадження:
з боку захисту: підозрюваного ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
з боку обвинувачення: прокурора ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах  ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 ,
установив:
19.07.2023 до судді Вищого антикорупційного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 від участі у розгляді справи № 991/6339/23.
І. Суть заяви
Під час розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 клопотання детектива Національного бюро ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 52022000000000169 від 07.07.2022, адвокатом ОСОБА_4 була оголошена усна заява про відвід слідчого судді.
ІІ. Позиції учасників кримінального провадження
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 зазначив, що підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_7 є п. 4,5 ч. 1 ст. 75 КПК України, а саме те, що було порушено порядок визначення слідчого судді (без врахування принципу вірогідності). Також, у сторони захисту є сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_7 . Зазначив, що для ознайомлення із клопотанням та додатками до нього стороні захисту було надано дві години, замість трьох, передбачених КПК України. Не дивлячись на це, слідчий суддя не перевірив чи було надано стороні захисту клопотання із додатками та розпочав його розгляд, що вказує на поверхневий підхід слідчого судді до його розгляду. Також, 04.07.2023 стороною захисту подавалось клопотання про зміну запобіжного заходу, за результатами розгляду якого 06.07.2023 у його задоволенні було відмовлено. Судове рішення про відмову у задоволенні клопотання, на думку адвоката, є необґрунтованим, постановленим на трьох неповних листках. Вказані дії порушують право підозрюваного на захист. Враховуючи викладене, просив задовольнити заяву про відвід слідчого судді. 
Адвокат ОСОБА_5 підтримав заявлений слідчому судді ОСОБА_7 відвід від участі у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 , з оголошених вище підстав, просив її задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_3 підтримав заяву, просив відвести слідчого суддю від розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою.
Прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_6 зазначив, що порядок визначення слідчого судді для розгляду клопотання проведений відповідно до чинних вимог законодавства. ОСОБА_3 відмовився від написання розписки про отримання копії клопотання та додатків до нього, про що свідчить розписка, засвідчена підписами понятих. Зазначений факт свідчить про належне вручення підозрюваному копій клопотання та додатків до нього. Питання надання часу для ознайомлення також з`ясовувалось слідчим суддею. Так, сторону захисту було завчасно повідомлено про призначене судове засідання з розгляду клопотання, у зв`язку з чим у сторони захисту було достатньо часу для ознайомлення, але вони таким правом не скористались. Прийняття слідчим суддею рішення про відмову у задоволенні клопотання не свідчить про упередженість судді. Враховуючи викладене, вважає заяву про відвід необґрунтованою, просить відмовити у її задоволенні. 
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 зазначив, що пояснення він надавати не бажає (Вх. № 26583/23 від 19.07.2023).
ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка судді
Вирішуючи заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Підпункт 5 пункту 7 § 1 розділу 4, яким було викладено нову редакцію ст. 35 КПК України, вводиться в дію з дня початку функціонування підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечують автоматизований розподіл справ, добір осіб для запрошення до участі у здійсненні правосуддя як присяжних, можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, функціонування офіційних електронних адрес та процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (електронний кабінет), що передбачено абз. 2 п. 2 § 2 розділу 4 Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». 
Оскільки вказаний пункт на даний час не введено в дію, на сьогоднішній день в попередній редакції діє стаття 35 КПК України.
Так, у п. 1 ч. 1 ст. 35 КПК України передбачено, що у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує, в тому числі, об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.
Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (ч. 6 ст. 35 КПК України). 
На даний момент діє Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене Рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 (далі - Положення).
Відповідно п. 2.3.2 Положення визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи (а); пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ (б); розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді (в); визначення складу суду з метою заміни судді (суддів) (г); повторного автоматизованого розподілу судових справ (ґ).
Усі зазначені вище випадки є рівнозначними та такими, що передбачені законодавством, у зв`язку з чим судді, які брали участь у кримінальному провадженні № 52022000000000169 від 07.07.2022, були визначені належним чином, а саме автоматизованою системою документообігу суду.
Клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів (п. 2.3.45 Положення).
З наведеного вбачається, що кримінальний процесуальний закон при визначенні порядку функціонування автоматизованої системи документообігу відсилає до Положення про автоматизовану систему документообігу суду. Вказане положення власне і передбачає можливість розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді. В той же час особливості автоматизованого розподілу судових справ можуть визначатись зборами суддів відповідного суду.
Відповідно до пункту 12.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, зокрема запроваджено принцип застосування розподілу раніше визначеному слідчому судді таким чином: раніше визначений суддя обирається за принципом хронології (перший слідчий суддя, на якого було розподілено кримінальне провадження, за номером і датою реєстрації такого провадження), а у разі його відсутності - наступний раніше визначений слідчий суддя за принципом хронології. 
Так, клопотання детектива Національного бюро ОСОБА_8 про продовження строків тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 (справа № 991/6339/23, провадження № 1-кс/991/6351/23) відповідно до звіту, передано слідчому судді ОСОБА_7 , як раніше визначеному слідчому судді, поєднаному зі справою № 991/3699/23.
Враховуючи той факт, що слідчий суддя ОСОБА_7 був визначений системою документообігу суду шляхом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, його подальша участь у цьому кримінальному провадженні є такою, що відповідає положенням використання автоматизованої системи документообігу суду. Ознак будь-якого порушення порядку авторозподілу судової справи під час розгляду заяви про відвід та підтверджуючих та порушення обставин суддею встановлено не було.
Відтак вважаю, що адвокатом не доведено обставини, які б свідчити, що були порушені вимоги ч. 3 ст. 35 КПК України при визначенні слідчого судді та які призвели до порушення права особи на доступ до правосуддя та права на справедливий розгляд незалежним і неупередженим судом.
Твердження адвоката ОСОБА_4 про наявність обставин, що виключають участь слідчого судді у розгляді справи № 991/6339/23, а саме п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України (наявність інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості), також не знайшли свого підтвердження під час судового засідання.
Зі слів адвоката ОСОБА_4 , сумнів проявляється у тому, що слідчий суддя не надав стороні захисту достатньо часу для ознайомлення з клопотанням та доданими до нього матеріалами, не перевірив факт вручення підозрюваному копії клопотання із додатками, відповідно до ст. 184 КПК України. 
У Рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (заява № 21722/11) зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).
Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України», п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії», п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 44).
Таким чином, особиста безсторонність судді презюмується, доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.
Розглядаючи доводи заявника, суддя виходить з того, що сумнів у неупередженості слідчого судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, до зміни судді, який був визначений в порядку ст. 35 КПК України.
Із наявних у справі № 991/6339/23 матеріалів слідує, що клопотання детектива Національного бюро передано у провадження слідчого судді ОСОБА_7 14.07.2023. Того ж дня, секретарем судового засідання учасників кримінального провадження повідомлено про призначення клопотання детектива Національного бюро до розгляду на 18.07.2023. 
18.07.2023 від адвоката ОСОБА_5 надійшло клопотання про надання стороні захисту можливості ознайомлення з матеріалами справи № 991/6339/23, яке слідчим суддею задоволено. Відповідно до відміток, які містяться на зазначеному клопотанні, адвокат ОСОБА_5 з матеріалами справи ознайомлений о 18:25 18.07.2023, а адвокат ОСОБА_4 о 17:30 18.07.2023.
Також, у судовому засіданні з`ясовано, що 17.07.2023 ОСОБА_3 отримав від детектива Національного бюро копію клопотання про продовження строку тримання під вартою та матеріали, які обґрунтовують його зміст, але відмовився від підписання розписки про зазначений факт, що підтверджується розпискою старшого детектива Національного бюро ОСОБА_9 від 17.07.2023, на якій наявні підписи понятих.
Таким чином, заявлені адвокатом ОСОБА_4 обставини для відводу слідчого судді є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження у ході розгляду заяви про відвід.
Підсумовуючи викладене, вважаю, що в даному випадку не встановлено жодної обставини, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів у порушенні порядку визначення слідчого судді для розгляду справи, а також виправданого сумніву у неупередженості слідчого судді під час її розгляду, у зв`язку з чим заява адвоката ОСОБА_4 про відвід задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 75, 81, 372, 376 КПК України, суддя -
постановив: 
У задоволенні заяви адвоката  ОСОБА_4   про відвід слідчого судді ОСОБА_7  від розгляду клопотання про продовження строків тримання під вартою стосовно ОСОБА_3  - відмовити. 
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її оголошення.

Суддя                         ОСОБА_1