Ухвала
 
05 вересня 2023 року
м. Київ
 
справа № 761/18365/20
провадження № 61-9164ск23 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., розглянув заяву про ознайомлення з матеріалами справи та відзиви Адміністрації Державної прикордонної служби України, які підписані ОСОБА_1 , 
 
ВСТАНОВИВ:
 
У червні 2020 року Адміністрація Державної прикордонної служби України звернулась з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виселення та зобов`язання знятись з реєстрації.
 
Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 12 серпня 2022 року у задоволенні позовних вимог Адміністрації Державної прикордонної служби України відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 16 травня 2023 року рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12 серпня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги задоволено.
 
ОСОБА_2 21 червня 2023 року через підсистему Електронний суд подав до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_6 , на постанову Київського апеляційного суду від 16 травня 2023 року.
 
ОСОБА_3 24 червня 2023 року засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 16 травня 2023 року.
 
Ухвалами Верховного Суду від 16 серпня 2023 року відкрито касаційне провадження за касаційними скаргами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та витребувано справу з суду першої інстанції.
 
24 серпня 2023 року Адміністрація Державної прикордонної служби України через підсистему Електронний суд подала заяву про ознайомлення з матеріалами справи, яка підписана ОСОБА_1 . До заяви додано: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Адміністрації Державної прикордонної служби України з відомостями про керівника ОСОБА_7 ; довіреність у порядку передоручення від 29 листопада 2021 року, згідно якої ОСОБА_7 у порядку передоручення уповноважує ОСОБА_8 представляти інтереси Адміністрації Державної прикордонної служби України в судах України; довіреність у порядку передоручення від 29 листопада 2021 року, згідно якої ОСОБА_8 у порядку передоручення уповноважує ОСОБА_9 представляти інтереси Адміністрації Державної прикордонної служби України в судах України; довіреність у порядку передоручення від 29 листопада 2021 року, згідно якої ОСОБА_9 у порядку передоручення уповноважує ОСОБА_10 представляти інтереси Адміністрації Державної прикордонної служби України в судах України; довіреність у порядку передоручення від 29 листопада 2021 року, згідно якої ОСОБА_10 у порядку передоручення уповноважує ОСОБА_1 представляти інтереси Адміністрації Державної прикордонної служби України в судах України. 
 
31 серпня 2023 року засобами поштового зв`язку до Верховного Суду надійшли два відзиви Адміністрації Державної прикордонної служби України, які підписано ОСОБА_1 , на касаційну скаргу ОСОБА_2 та касаційну скаргу ОСОБА_3 . До відзивів додано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Адміністрації Державної прикордонної служби України з відомостями про керівника ОСОБА_7 , відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи - ОСОБА_1 .
 
Відповідно до частини восьмої статті 62 ЦПК України, у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
 
Повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу» (частина четверта статті 62 ЦПК України). 
 
Довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті (частина друга статті 245 ЦК України).
 
У разі недодержання вимоги закону про нотаріальне посвідчення одностороннього правочину такий правочин є нікчемним (частина перша статті 219 ЦК України).
 
Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження). Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (частини друга, четверта статті 183 ЦПК України).
 
З урахуванням того, що довіреності від 29 листопада 2021 року, які видано у порядку передоручення, нотаріально не посвідчено, а тому вони є нікчемними. Таким чином, заяву про ознайомлення з матеріалами справи, яка підписана ОСОБА_1 , належить повернути, оскільки вона підписана особою, яка не має права її підписувати.
 
До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача (частина шоста статті 178 ЦПК України).
 
Окрім цього, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).
 
Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).
 
Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.
 
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
 
Подібні висновки зроблені в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 667/7582/15-ц (провадження № 61-303св20).
 
У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що:
«починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. 
Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».
 
Аналіз відзивів Адміністрації Державної прикордонної служби України та доданих до них матеріалів свідчить, що вони не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження Філіпової Г. М. діяти від імені Адміністрації Державної прикордонної служби України у порядку самопредставництва або як представника. Тому відзиви Адміністрації Державної прикордонної служби України належить повернути, оскільки вони підписані особою, яка не має права їх підписувати.
 
Керуючись статтями 58, 178, 183, 260 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
Заяву Адміністрації Державної прикордонної служби України про ознайомлення з матеріалами справи, яка підписана ОСОБА_1 , повернути.
 
Відзив Адміністрації Державної прикордонної служби України на касаційну скаргу ОСОБА_2 , який підписано ОСОБА_1 , повернути.
 
Відзив Адміністрації Державної прикордонної служби України на касаційну скаргу ОСОБА_3 , який підписано ОСОБА_1 , повернути.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                    В. І. Крат
 
І. О. Дундар
 
Є. В. Краснощоков