Ухвала                      
 
26 липня 2023 року
м. Київ
 
справа № 591/1026/18
провадження № 61-7647ск23
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» на ухвалу Зарічного районного суду                                       м. Суми від 14 жовтня 2022 року та постанову Сумського апеляційного суду                                          від 12 січня 2023 рокуза заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» про поворот виконання заочного рішення Зарічного районного суду м. Суми від 05 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства                                з обмеженою відповідальністю «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич»                                 про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані щорічні відпустки                                        та допомоги по тимчасовій непрацездатності, що належали спадкодавцю,
ВСТАНОВИВ:
18 травня 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» (далі ? ТОВ «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич») засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 14 жовтня 2022 року та постанову Сумського апеляційного суду від 12 січня 2023 року в указаній вище справі.
Ухвалою Верховного Суду від 12 червня 2023 року касаційну скаргу залишено                           без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, а саме для надання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження разом із відповідними доказами.
У липні 2023 року ТОВ «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» на усунення недоліків касаційної скарги подало клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. 
У клопотанні, заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що повний текст оскарженої постанови складено                           13 січня 2023 року та отриманий скаржником 27 червня 2023 року, на підтвердження вказаного надає копію заяви із відміткою про отримання представником заявника копії постанови суду апеляційної інстанції. 
Також вказує, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану                             в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України                       від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан. Крім того, посилається на запровадження по всій території України карантинних обмежень                       у зв`язку з запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). 
Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга                         на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання)                                          без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється                                           з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку                              на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів                           з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску                           з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті                         394 цього Кодексу. 
Ураховуючи, що повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду складений 13 січня 2023 року, останнім днем на її касаційне оскарження є 12 лютого 2023 року. Касаційна скарга подана до Верховного Суду 18 травня 2023 року.
Залишаючи без руху касаційну скаргу, Верховний Суд, дійшов до висновку,                              що заявник не підтвердив отримання копії оскарженої постанови саме 23 січня                            2023 року достатніми та належними доказами, не навів інших поважних причин пропуску строку. Верховний Суд запропонував скаржнику надати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із наведеними причинами пропуску такого строку та доказами на їх підтвердження в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами. Крім того, заявнику необхідно було зазначити причини невиконання вимог ухвали Верховного Суду                       від 28 лютого 2023 року про залишення касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» на ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 14 жовтня 2022 року та постанову Сумського апеляційного суду від 12 січня 2023 року, що стало підставою для повернення вказаної касаційної скарги особі, яка її подала ухвалою Верховного Суду                                  від 13 квітня 2023 року.
Вирішуючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, Верховний Суд виходить із такого.
У цій справі ТОВ «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» зверталося                                          до апеляційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу Зарічного районного суду                                       м. Суми від 14 жовтня 2022 року. 
Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами                              для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував,                        що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.
Заявником не надано достатніх та належних доказів на підтвердження недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень та на підтвердження отримання копії постанови Сумського апеляційного суду від 12 січня 2023 рокулише 23 червня 2023 року. 
Щодо доводів заявника про те, що відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан.
У зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого                                 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року                                  № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого                       2022 року строком на 30 діб, який у подальшому продовжено й триває досі.
Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень без підтвердження заявником конкретних обставин,                            які унеможливили вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк.
Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду                            на обставини справи.
Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.
Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду,                    що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.
Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб,                                      що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.
Поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.
Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності),                            про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.
Тож, встановлений судом строк може бути поновлений за заявою особи, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом в Україні.
Заявником не обґрунтовано підстави та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження неможливості подати касаційну скаргу вчасно у зв`язку                                  з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом в Україні, а тому такі доводи Верховний Суд не бере до уваги.
Щодо доводів заявника про запровадження по всій території України карантинних обмежень у зв`язку з запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року на всій території України запроваджено карантин.
Згідно із Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін                       до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон від 30 березня 2020 року № 540-IX) Розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення                      до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви                         про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення                                  за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».
Отже, визначений процесуальним кодексом строк продовжено в силу Закону.
Водночас, 18 червня 2020 року прийнято Закон України «Про внесення змін                               до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі ? Закон № 731-IX), який набрав чинності 17 липня 2020 року.
Відповідно до частини другої вказаного закону пункт 3розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено у такій редакції:
«Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання                                  про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини                       їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими                             у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».
Тож, для поновлення строку на касаційне оскарження, заявнику потрібно навести причини, які пов`язані (зумовлені) карантинними обмеженнями, що спричинили пропуск такого строку, тобто перешкоджали заявнику звернутись до суду                                     з касаційною скаргою.
Враховуючи те, що заявником не зазначено поважної причини, пов`язаної                                      з карантинними обмеженнями, пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення, не надано належних доказів на підтвердження наведених ним обставин, тому у Верховного Суду відсутні підстави для поновлення такого строку з цих підстав.
Саме по собі посилання у заяві про поновлення процесуальних строків на те, що діє загальнодержавний карантин, а тому заявник має право на поновлення строку                           на оскарження рішення у касаційному порядку, є безпідставним, оскільки таке твердження повинно бути належним чином обґрунтовано, а саме: наведено конкретні обставини, тобто такі карантинні обмеження, які об`єктивно перешкоджали заявнику своєчасно подати касаційну скаргу.
З набранням чинності Законом № 731-IX поновлено дію процесуальних строків,                            а поважними причинами пропуску можуть бути визнані судом саме такі обставини, які зумовлені карантинними обмеженнями.
Оскільки заявником не підтверджено достатніми, належними та допустимими доказами зазначені ним обставини, підстави вважати, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин відсутні.
Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України                        у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається.
У зв`язку з зазначеним вище, Верховний Суд дійшов висновку про те, що вимоги ухвали від 12 червня 2023 року про залишення касаційної скарги без руху заявником в повному обсязі не виконано, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою і є підставою для визнання касаційної скарги неподаною та повернення її заявнику.
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції                      про захист прав людини і основоположних свобод застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру,                        а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).
Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню                                   зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою                          для її повернення.
Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна фірма «Магазин «Славутич» на ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 14 жовтня 2022 року та постанову Сумського апеляційного суду від 12 січня 2023 року вважати неподаною і повернути заявнику.
Заявнику надіслати копію ухвали разом з доданими до касаційної скарги матеріалами, іншим учасникам справи надіслати копію ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                                      Є. В. Петров