УХВАЛА

21 вересня 2023 року 
м. Київ
справа №240/21462/22
адміністративне провадження № К/990/29407/23 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Ханової Р. Ф., 
суддів -  Бившевої Л.І., Олендера І.Я., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області 
на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 1 грудня 2022 року 
та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023 року
у справі №240/21462/22
за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод» 
до Головного управління ДПС у Житомирській області 
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
ВСТАНОВИВ:
25 серпня 2023 року до Верховного Суду вчетверте надійшла касаційна Головного управління ДПС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 1 грудня 2022 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №240/21462/22, яка подана через підсистему "Електронний суд" 25 серпня 2023 року.
Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху з підстав відсутності документа про сплату судового збору, а також обґрунтованого клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
7 вересня 2023 року до Верховного Суду від Головного управління ДПС у Житомирській області на виконання зазначеної ухвали, надійшла заява про поновлення строку на касаційне оскарження та     клопотання про продовження строку для усунення недоліків в якому податковий орган просить продовжити строку, у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору.
8 вересня 2023 року ухвалою Верховного Суду задоволено клопотання Головного управління ДПС у Житомирській області та продовжено строк для усунення недоліків на десять днів з дня вручення ухвали.
18 вересня 2023 року на адресу суду надійшла заява від  Головного управління ДПС у Житомирській області на виконання зазначеної ухвали, в якому податковий орган просить продовжити строку для усунення недоліків, у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках, що не дає змогу сплатити судовий збір.
Суд звертає увагу податкового органу на те, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють скаржника від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

В свою чергу, на підтвердження даних фактів, скаржником не надано жодного доказу, які б підтверджували відмову органу Казначейства сплатити судовий збір за відповідною заявкою митного органу.

У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник посилається на первинне звернення із касаційною скаргою в межах визначеного законом строку, а також усі повторні звернення були в межах розумних строків посилаючись на практику Верховного Суду. Крім того, податковий орган послався на запровадження  воєнного стану в Україні. За таких обставин, вважає, що строк на касаційне оскарження підлягає поновленню. 

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в касаційному порядку у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

У клопотанні про поновлення строку не зазначено обставин, що унеможливлювали своєчасно надати до суду касаційну скаргу. Цитування норм Закону без посилання на конкретні обставини, які стали причиною пропуску строку, не можуть бути належними, обґрунтованими та поважними для поновлення пропущеного строку.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, посилання на запровадження воєнного стану в Україні, само по собі не може слугувати підставою для поновлення процесуального строку, як і посилання на практику Верховного Суду у питаннях щодо поновлення строку на касаційне оскарження, без належного обґрунтування подібності правовідносин.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, клопотання скаржника про поновлення прощеного строку на звернення із касаційною скаргою, не підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

За таких обставин, Головним  управлінням ДПС у Житомирській області  не виконано вимоги ухвали Верховного Суду від 28 серпня 2023 року щодо надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 169, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволені клопотання Головного управління ДПС у Житомирській області  про поновлення строку на касаційне оскарження.
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Житомирській області  на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 1 грудня 2022 року  та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі №240/21462/22 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод»  до Головного управління ДПС у Житомирській області  про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає. 

Судді	Р.Ф. Ханова Л.І. Бившева  І.Я. Олендер