ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року 
м. Київ

справа №160/7135/20

адміністративне провадження № К/9901/41458/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Шишова О.О.,
суддів: Дашутіна І.В., Яковенко М.М. 
розглянув у порядку письмового провадження в касаційній інстанції справу 
за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС про скасування податкових повідомлень - рішень, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року, прийняту у складі колегії суддів: Кругового О.О. (головуючий), Прокопчук Т.С., Шлай А.В. 
У с т а н о в и в :
І. Суть спору
1.          30.06.2021 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області) звернулось до суду з адміністративним позовом про стягнення з відповідача суми податкового боргу у розмірі 488606 грн.
2.          Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що в інтегрованих картках платника податку станом на теперішній час за платником обліковується податковий борг у розмірі 488606 грн., який виник з підстав несплати відповідачем сум самостійно нарахованих платежів, а також зобов`язань нарахованих податковим органом. У зв`язку з несплатою основних зобов`язань, податковим органом донараховано штрафні санкції, а також пеню за несвоєчасну сплату податкового боргу. На адресу відповідача було направлено вимогу про сплату боргу, однак станом на час подання адміністративного позову суму податкового боргу відповідачем не сплачено. Вказане на думку позивача свідчить на користь наявності підстав для стягнення з ФОП ОСОБА_1 суми податкового боргу.
3.          ФОП ОСОБА_1 подано зустрічний позов про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 16.04.2018 №0135091304, №0135151304 та №0135171304, прийнятих ГУ ДФС у Дніпропетровській області.
4.          Адміністративний позов обґрунтований тим, що наказ про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 позивачем отримано не було, таким чином відповідачем було допущено порушення приписів статті 79 ПК України щодо порядку проведення документальної невиїзної перевірки. Оскільки, фактичне проведення перевірки, за відсутності обізнаності позивача у зустрічному позові про існування такого наказу та його несвоєчасне вручення позивачу у зустрічному позові, свідчить про протиправність дій відповідача у зустрічному позові щодо проведення зазначеної перевірки без законних на те підстав, що позбавило права відповідача у первісному позові бути присутнім під час проведення перевірки, права подавати заяви, пояснення та заперечення тощо. Крім того, вказує, що відповідач необґрунтовано нарахував податок на суму списаного боргу за кредитними договорами, визначивши таку суму як додаткове благо. Позивач за зустрічним позовом посилався на положення пункту 8 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, згідно яких сума списаного боргу позивача не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу. Враховуючи наведене, позивач за зустрічним позовом вважає, що податкові повідомлення-рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 16.04.2018 №0135091304, №0135151304, №013571304 є протиправними та підлягають скасуванню.
ІІ. Установлені судами фактичні обставини справи
5.          Судами попередніх інстанцій установлено, що ОСОБА_1 зареєстрована в якості фізичної особи-підприємця, перебуває на податковому обліку та є платником податків.
6.          ГУ ДФС у Дніпропетровській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питання своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору за період з 01.01.2016 по 31.12.2016, за результатами якої складено акт від 28.02.2018 року №10938/04-36-13-04/ НОМЕР_1 .
7.          Зазначеною перевіркою встановлено порушення:
-          п.п.49.18.4 п.49.18 cт.49, п.176.1 ст.176 ПК України внаслідок неподання податкової декларацій про майновий стан і доходи за 2016 рік;
-          абз. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст.164, п. 167.1 ст. 167 з урахуванням норм п..п. 165.1.55
п.165.1 статті 165 ПК України у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді суми анульованої (прощеної) заборгованості за кредитом у результаті чого донараховано податку на доходи фізичних осіб за 2016 рік в розмірі 327553,35 грн.
-          п.п. 1.2, п.п. 1.3 п. 16-1 ПК України від 02.12.2010 у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді суми анульованої (прощеної) заборгованості за кредитом, у результаті чого донараховано військовий збір за 2016 рік в розмірі 27296,11 грн.
8.          На підставі акту перевірки від 28.02.2018 №10938/04-36-13-04/2552713921 ГУ ДФС у Дніпропетровській області винесені наступні податкові повідомлення-рішення:
-          форми "Р" №0135091304 від 16.04.2018, яким ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 409 441,69 грн., з яких за податковими зобов`язаннями - 327 553,35 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 81 888,34 грн.;
-          форми "ПС" №0135151304 від 16.04.2018, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування в розмірі 170,00 грн.;
-          форми "Р" №0135171304 від 16.04.2018, яким ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий збір у розмірі 34 120,14 грн., з яких за податковими зобов`язаннями - 27 296,11 грн, за штрафними (фінансовими) санкціями - 6 824,03 грн.
9.          Також нараховано пеню у загальному розмірі 39 811,19 грн.
10.          Зазначені податкові повідомлення-рішення, в розумінні статті 58 Податкового кодексу України, були вручені відповідачу належним чином.
11.          Крім того, підставами нарахування податкових зобов`язань, за якими обліковується податковий борг з земельного податку в сумі 5063,57 грн., стали такі обставини.
12.          Самостійно нараховані платником грошові зобов`язання у податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) № 1500005281 від 12.02.2015 в сумі 4625,82 грн.
13.          Нараховано пені в сумі 437,75 грн.
14.          У зв`язку з несплатою заборгованості на адресу відповідача направлено податкову вимогу форми "Ф" № 6604-23 від 21.11.2015.
15.          У зв`язку із несплатою податкового боргу контролюючий орган звернувся до суду із цим позовом.
16.          Разом з тим, не погоджуючись податковими повідомленнями-рішеннями від 16.04.2018 №0135091304, №0135151304, №013571304, уважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, ФОП ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом.
ІІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їх ухвалення
17.          Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 16.02.2021 адміністративний позов ГУ ДПС у Дніпропетровській області задовольнив частково. Стягнув з ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави податковий борг у розмірі 5063,57 грн. (п`ять тисяч шістдесят три гривні п`ятдесят сім копійок). У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовив.
18.          Зустрічний позов ФОП ОСОБА_1 суд задовільнив повністю. Визнав протиправними та скасував податкові повідомлення-рішення від 16.04.2018 №№ 0135091304; 0135151304; 0135171304. 
19.          Вирішуючи спір між сторонами та частково задовольняючи позов, повністю задовольняючи зустрічний позов суд першої інстанції виходив з того, що отримані позивачем за зустрічним позовом кредити в іноземній валюті станом на 01.01.2014 не були погашені. Прощення боргу відбулося у 2016 р. (тобто, після 01.01.2015). Валюта зобов`язання була змінена у 2016 році з доларів США на гривню. При цьому, суд урахував, що позивачем за первісним позовом та відповідачем за зустрічним позовом ані під час перевірки, ані під час розгляду справи не встановлено з чого саме складається ця сума прощеного боргу та без врахування курсової різниці при переведенні боргу із валютного у гривневий, відповідачем не доведено чи перевищує сума прощеного (анульованого) кредитором боргу за таким кредитним договором суму курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України. Аналіз вищенаведених обставин дозволяє дійти висновку про наявність підстав для застосування до спірних правовідносин положень пункту 8 підрозділ 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України. Таким чином, прощений позивачу борг не може вважатись додатковим благом в розумінні підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України, а, отже, такий борг не підлягає оподаткуванню.
20.          Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 13.07.2021 апеляційну скаргу ГУ ДПС у Дніпропетровській області задовольнив частково: рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.02.2021 в адміністративній справі №160/7135/20 скасував у частині задоволення зустрічного позову ФОП ОСОБА_1 та в частині відмови в задоволенні позовних вимог ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а також в частині присудження судового збору та прийняв нову постанову.
21.          Зустрічний позов ФОП ОСОБА_1 задовольнив частково. Визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення від 16.04.2018 №0135091304 на суму податкового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб 226445.91 грн. та на суму штрафних (фінансових) санкцій 56611.48 грн. Визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення від 16.04.2018 №0135171304 на суму податкових зобов`язань з військового збору 18 870.49 грн та штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 4718.03 грн. В іншій частині у задоволенні позовних вимог ФОП ОСОБА_1 відмовив.
22.          Адміністративний позов ГУ ДПС у Дніпропетровській області - задовольнив частково. Стягнув з ФОП ОСОБА_1 на користь держави податковий борг у розмірі 143 438.45 грн 45 коп. Стягнув на користь ФОП ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Дніпропетровській області суму сплаченого судового збору у розмірі 3451,51 грн. Стягнув на ГУ ДПС у Дніпропетровській області суму судових витрат на правничу допомогу у розмірі 1 000 грн. В іншій частині рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.02.2021 в адміністративній справі №160/7135/20 - залишив без змін.
IV. Касаційне оскарження
23.          У касаційній скарзі ФОП ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а також невірної правової оцінки обставин у справі просить його рішення скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
24.          У відзиві на касаційну скаргу представник ГУ ДПС у Дніпропетровській області вказує, що оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції винесене законно та обґрунтовано, на підставі всебічного та повного дослідження матеріалів та обставин справи, доводи ж касаційної скарги висновків цього суду не спростовують.
V. Оцінка Верховного Суду
25.          Відповідно до обставин справи між сторонами виник спір щодо правомірності та обґрунтованості винесення контролюючим органом податкових повідомлень-рішень від 16.04.2018 №0135091304, №0135151304, №013571304 та стягнення з ФОП ОСОБА_1 суми податкового боргу у розмірі 488606 грн.
26.          Відповідно до вимог частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглянудає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
27.          Спірним питанням у суді касаційної інстанції є наявність або відсутність підстав для збільшення грошового зобов`язання з податку на прибуток у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді прощеної (анульованої) у 2016 році суми основного боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті.
28.          Так, згідно доводів контролюючого органу ФОП ОСОБА_1 у періоді з 01.01.2016 по 31.12.2016 отримувала доходи у вигляді додаткового блага (ознака доходу 126) від ПАТ «Альфа Банк» (код ЄДРПОУ 23494714), від ПАТ «Креді Агріколь Банк» (код ЄДРПОУ 14361575), доходи як фізична особа - підприємець за спрощеною системою оподаткування та доходи від продажу (обміну) нерухомого майна, інформація про отримані протягом 2016 року інші доходи, ніж вказані, відсутня.
29.          Суми анульованої заборгованості ОСОБА_1 у розмірі 81813,73 грн. було включено ПАТ «Альфа-Банк» (код ЄДРПОУ 23494714) до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них доходу (форма №1-ДФ) за І квартал 2016 року за ознакою доходу « 126» (додаткове благо). Згідно відомостей центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів із сум доходу, отриманого фізичною особою ОСОБА_1 від ПАТ «Альфа -Банк» у розмірі 81 813,73 грн., податок з доходів фізичних осіб у джерела виплати не нараховувався та до бюджету не сплачувався.
30.          Суми анульованої заборгованості фізичної особи ОСОБА_1 у розмірі 1  738  616,09 грн. було включено ПАТ .«Креді Агріколь Банк» (код ЄДРПОУ 14361575) до податкового розрахунку сум доходу, (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них доходу (форма №1-ДФ) за IV квартал 2016 року за ознакою доходу « 126» (додаткове благо). Згідно відомостей центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів із сум доходу, отриманого фізичною особою ОСОБА_1 від ПАТ «Креді Агріколь Банк» у розмірі 1738616,09 грн., податок з доходів фізичних осіб у джерела виплати не нараховувався та до бюджету не сплачувався.
31.          Доводи касаційної скарги позивача ґрунтуються на тому, що судом апеляційної інстанції не враховано, що спірні кошти не є додатковим благом позивача, а контролюючим органом протиправно не було враховано положення пункту 8 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, відповідно до якого для визначення суми прощеної кредитної заборгованості в іноземній валюті необхідно застосовувати курс валюти визначений Національним банком України станом на 01.01.2014, та не враховувати курсову різницю. У зв`язку з чим визначена позивачу сума зобов`язання є завищеною, оскільки відповідачем не враховано курсову різницю прощеної суми заборгованості. 
32.          Згідно з пунктом 162.1 статті 162 ПК України, платниками податку з доходів фізичних осіб є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи; фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент.
33.          Відповідно до пункту 163.1 статті 163 ПК України, об`єктом оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.
34.          Відповідно до п.179.1 статті 179 ПК України, платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.
35.          Фізична особа зобов`язана самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій нею податковій декларації. Сума податкових зобов`язань, донарахована контролюючим органом, сплачується до відповідного бюджету у строки, встановлені цим Кодексом (п.179.7 статті 179 ПК України).
36.          Підпунктом 164.1 статті 164 ПК України визначено, що базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
37.          Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.
38.          До загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом (пп.«д» 164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України).
39.          За змістом підпункту 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 ПК України, дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України; б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем контролюючих органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); е) спадщини, подарунків, виграшів, призів; є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю.
40.          У свою чергу, згідно з підпунктом 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України, додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).
41.          Відповідно до пп.165.1.55 п.165.1 статті 165 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються такі доходи: сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.
42.          Таким чином, законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, комісії та/або штрафні санкції (пеню), прощені (анульовані) кредитором.
43.          У зв`язку з політичною та фінансовою кризою, яка сталася у 2014 році та спричинила девальвацію національної валюти в Україні, враховуючи скрутне становище, в якому опинилися позичальники - фізичні особи, які отримали споживчі кредити в іноземній валюті, з 7 травня 2015 року підрозділ 1  розділу XX "Перехідні положення" ПК України  доповнений пунктом 8 на підставі Закону України "Про внесення змін до ПК України щодо кредитних зобов`язань".
44.          Метою запровадження вказаних положень є фактична реалізація положень Закону України «Про реструктуризацію кредитних зобов`язань з іноземної валюти в гривню», згідно з якими платникам податків надаються певні податкові преференції.
45.          Відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.
46.          Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.
47.          Тобто, курсова різниця, що виникла внаслідок знецінення національної валюти по відношенню до валюти прощеного боргу (кредиту), не відноситься до доходів платника податку та не підлягає оподаткуванню.
48.          У силу колізійного принципу пріоритету норми акта, виданого пізніше, до правовідносин, які виникли у зв`язку із прощенням банками з 1 січня 2015 року боргу позичальникам за кредитами в іноземній валюті, які не було погашено до 1 січня 2014 року та валюту зобов`язання за якими було змінено з іноземної на національну, застосовуються норми пункту 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
49.          Застосування вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України має місце виключно у випадку перевищення суми прощеного (анульованого) кредитором боргу над сумою курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
50.          Отже, для правильного встановлення правової природи анульованого (прощеного) кредитором боргу (кредиту) позивача (як курсової різниці, розрахованої відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, або додаткового блага, яке підлягає включенню до загального оподатковуваного доходу фізичної особи) необхідною умовою є дослідження судом характеру угоди між кредитором та позичальником щодо відповідної реструктуризації боргу та прощення його частини, зокрема, чи було змінено валюту зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню.
51.          При вирішенні питання про можливість застосування преференцій щодо сплати податку на доходи фізичних осіб слід з`ясувати:
1)          чи відбулась зміна валюти зобов`язання на гривню;
2)          чи є більшою різниця, що розрахована відповідно до пункту 8 підрозділу І розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, яка не підлягає оподаткуванню, ніж сума боргу, що прощена кредитором позивачу. Якщо така різниця є меншою за розмір анульованого (прощеного) боргу, підстави стверджувати, що позивач внаслідок такого прощення отримав додаткове благо з настанням відповідних податкових наслідків відсутні.
52.          Наведене узгоджується із правовою позицією висловленою у постановах Верховного Суду від 15 травня 2018 року у справі № 821/1594/17, від 19 липня 2019 року у справі №826/4240/18, від 14.11.2019 у справі №520/10880/18, від 25.11.2019 у справі №500/2252/18 (не нашел)та від 25.05.2022 у справі №280/4615/19.
53.          Так, судом апеляційної інстанції установлено, що 03.10.2008 ОСОБА_1 уклала кредитний договір № 0307/1008/98 з ВАТ «СВЕДБАНК», правонаступником якого стало ПАТ «СВЕДБАНК», яке 25.05.2012 на підставі Договору купівлі-продажу прав вимоги відступило права вимоги за кредитним договором та іпотечним договором ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», яке надалі 15.06.2012 на підставі Договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором та за іпотечним договором відступило права вимоги ПАТ «АЛЬФА-БАНК».
54.          Предметом цього договору є зобов`язання банка надати Позичальнику грошові кошти у вигляді кредиту, що надається у розмірі, на строк та на умовах, передбачених у цьому Договорі, а позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування ним, та виконувати всі свої зобов`язання у повному обсязі та у строки, передбачені цим Договором, Розмір кредиту 50000,00 (п`ятдесят тисяч) доларів США.
55.          З листа Національного банку України від 04.06.2015 № 20-06008/37983 вбачається, що станом на 1 січня 2014 року кредит ПАТ "Альфа-Банк" не було перераховано у гривню.
56.          Конвертація валюти по кредиту із долару США в гривню була проведена на день укладення договору про анулювання боргу у 2016 році.
57.          Так, грошові зобов`язання по вищезазначеному кредитному договору припинилися у 2016 році після підписаних між ОСОБА_1 та ПАТ "Альфа-Банк" угоди про врегулювання боргу, якою прийнято рішення про анулювання позивачу кредитної заборгованості у сумі 81813,73 гривень (вісімдесят одна тисяча вісімсот тринадцять гривень сімдесят три копійки).
58.          Крім того, 20.08.2008 між ПАТ «Креді Агріколь Банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір 54/08 від 20.08.2008, згідно умов якого надано кредит у сумі 110000,00 доларів США (сто десять тисяч доларів США 00 центів).
59.          Грошові зобов`язання по зазначеному кредитному договору припинилися 10.10.2016 після підписання договору № 5 про внесення змін та доповнень до кредитного договору № 54/08 від 20.08.2008 між ОСОБА_1 та ПАТ «Креді Агріколь Банк», яким прийнято рішення про припинення зобов`язання Позичальника щодо погашення залишку заборгованості за кредитним договором шляхом прощення боргу Позичальнику в сумі 1738616,09 (Один мільйон сімсот тридцять вісім тисяч шістсот шістнадцять гривень 09 копійок) гривень заборгованості за кредитом, 9135,39 (дев`ять тисяч сто тридцять п`ять доларів США тридцять дев`ять центів) заборгованості по сплаті процентів за користування кредитом. У частині першій цього договору зазначено, що валюта зобов`язань за цим договором змінюється на гривню за курсом валют Національного банку станом на дату укладення цієї угоди.
60.          Здійснюючи прощення боргу та подаючи відповідні відомості про виплачений для позивача дохід до Державного реєстру фізичних осіб ДФС України, банком було застосовано національну валюту для визначення обсягу прощеного зобов`язання за таким кредитом, виходячи з офіційного курсу Національного банку України станом на день такого прощення.
61.          Для правильного вирішення спору суд апеляційної інстанції установив розмір курсової різниці між сумою боргу станом на 01.01.2014 та станом на дату прощення боргу та зміни валюти, а також факту перевищення суми прощеного боргу над сумою курсової різниці по кредитному зобов`язанню.
62.          Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що сума прощеного боргу по кредитному договору № 0307/1008/98, що припинився у 01.03.2016 році після підписаних між ОСОБА_1 та ПАТ "Альфа-Банк" угоди про врегулювання боргу, становить 81813,73 грн. сума курсової різниці по прощеному кредитному зобов`язанню становить 57 864 грн. Сума 24129 грн. (81813 грн. - 57 684 грн.) - це сума перевищення боргу над курсовою різницею, додаткове благо, яке підлягає оподаткуванню у відповідності до вимог Закону.
63.          Також, судом апеляційної інстанції встановлено, що 10.10.2016 року після підписання договору № 5 про внесення змін та доповнень до кредитного договору № 54/08 від 20.08.2008 року між ОСОБА_1 та ПАТ "Креді Агріколь Банк", боржникові прощено борг у сумі 1738616,09 (Один мільйон сімсот тридцять вісім тисяч шістсот шістнадцять гривень 09 копійок) гривень заборгованості за кредитом, що відповідно до договору становить 67 281.60 дол. США.
64.          Сума курсової різниці по прощеному кредитному зобов`язанню становить 1201036.11 грн. Сума 537 579 грн. (1738616.09 грн. - 1 201 036.11 грн.) - це розмір перевищення боргу над курсовою різницею, додаткове благо, яке підлягає оподаткуванню у відповідності до вимог Закону.
65.          З огляду на викладене суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивачу правомірно визначені податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб у сумі 101107.44 грн (18% від 561708 грн) та застосовані штрафні (фінансові) санкції, встановлені пунктом 123.1 статті 123 ПК, в розмірі 25276.86 грн (25% від 101107.44 грн) згідно з податковим повідомленням-рішенням від 16.04.2018 року №0135091304, а також податкові зобов`язання з військового збору в розмірі 8425.62 грн (1,5% від 561708 грн) та застосовані штрафні (фінансові) санкції, встановлені пунктом 123.1 статті 123 ПК, в розмірі 2106 грн (25% від 8425.62 грн) згідно з податковим повідомленням-рішенням від 16.04.2018 року №0135171304. 
66.          У обсязі встановлених в цій справі фактичних обставин, колегія суддів вважає, що висновки суду апеляційної інстанції є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.
67.          Доводи, які містяться у касаційній скарзі, правильність висновків суду апеляційної інстанції та обставин справи не спростовують та стосуються переоцінки доказів у справі.
VI. Судові витрати
68.          З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, суд
п о с т а н о в и в:
1. Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2. Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі № 160/7135/20 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не може бути оскаржена.

Головуючий                                                                                                          О.О. Шишов
Судді                                                                                                                       І.В. Дашутін
                                                                                                                               М.М. Яковенко