П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

03 серпня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 420/1698/23	

Перша інстанція: суддя Скупінська О.В.,
повний текст судового рішення
складено 17.04.2023, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого           судді                     -            Джабурія О.В.
суддів                                          -            Вербицької Н.В.
-            Кравченко К.В.
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом Фермерського господарства «УРОЖАЙНА» до Головного управління ДПС в Одеській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА
НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

30 січня 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Фермерського господарства «УРОЖАЙНА» до відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в особі Головного управління державної податкової служби в Одеській області, в якій просить суд:
1. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.01.2023 року №2652 про відповідність ФГ «УРОЖАЙНА» критеріям ризиковості платника податку;
2. Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ФГ «УРОЖАЙНА» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Позовні вимоги Фермерське господарство «УРОЖАЙНА» обґрунтовує тим, що спірне рішення прийнято відповідачем у зв`язку з наявною інформацією від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Зазначає, що вказаної підстави не доведено, а невиконання відповідачем вимог щодо змісту, форми обґрунтованості та вмотивованості спірних рішень призводить до їх протиправності.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2023 року позовну заяву ФГ «УРОЖАЙНА» було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви із визначенням належного суб`єктного складу учасників справи відповідно до заявлених вимог.
13 лютого 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла заява (вх.№4179/23) представника позивача адвоката Білоусова В.І., про виконання вимог вищезазначеної ухвали від 03 лютого 2023 року з додатком позовної заяви оформленої із визначенням належного суб`єктного складу учасників справи, а саме відповідач зазначений як: Головне управління державної податкової служби в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, код ЄДРПОУ ВП 44069166).
03 березня 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов відзив (вх.№ЕП/7065/23) представника Головного управління ДПС в Одеській області разом із додатками (а.с.153-176).
Як стверджує відповідач, на адресу Головного управління ДПС в Одеській області 04 січня 2023 року надійшов лист Бюро економічної безпеки України, в якому зазначено про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.362, ч.3 ст.28, ч.3 ст.212 Кримінального кодексу України. Відповідно до статті 222 КПК України, відомості досудового розслідування може розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом. З цього приводу, задля посилення доказової бази під час судового розгляду адміністративної справи, та задля доведення законності своєї позиції, у відповідності діючому законодавству України, Головним управління ДПС в Одеській області направлено лист до Бюро економічної безпеки України №2289/5/15-32-05-07-05 від 20.02.2023 року задля отримання згоди на розголошення відомостей досудового розслідування, згідно з вимогами ст.222 КПК України. Зважаючи на вищевикладене, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог Фермерського господарства «УРОЖАЙНА».
03 березня 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла відповідь на відзив (вх.№ЕС/1754/23) представника Фермерського господарства «УРОЖАЙНА».

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року адміністративний позов Фермерського господарства «УРОЖАЙНА» до Головного управління державної податкової служби в Одеській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.01.2023 року №2652 про відповідність ФГ «УРОЖАЙНА» критеріям ризиковості платника податку; Зобов`язано Головне управління ДПС в Одеській області виключити ФГ «УРОЖАЙНА» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Стягнуто з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Фермерського господарства «УРОЖАЙНА» суму сплаченого судового збору у розмірі 2684,00 грн.
На вказане рішення суду Головне управління ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу. Апелянт просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити Фермерському господарству «УРОЖАЙНА» в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Головне управління ДПС в Одеській області вважає, що при винесенні зазначеного рішення судом першої інстанції були зроблені висновки з порушенням норм матеріального та процесуального права. На думку апелянта, обставини справи не з`ясовані повно, об`єктивно та всебічно, а поверхнево, без вивчення конкретних фактів та документальних доказів.
Відповідно до вимог ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. 

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Фермерське господарство «УРОЖАЙНА» 25 липня 2019 року зареєстровано юридичною особою з основним видом діяльності: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (а.с.14-17).
До матеріалів справи позивачем надано наступні копії документів: договір купівлі-продажу майнових прав ФГ «УРОЖАЙНА» від 17.12.2020 року (а.с.18-20), наказ №18/12 від 18.12.2020 року (а.с.21), договір оренди нежитлових приміщень №15/01/23 від 16.01.2023 року (а.с.22-24), договір оренди землі від 20.01.2019 року (а.с.25-31), витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого нерухомого майна (а.с.32-33), довідку №354-1/21 від 08.07.2021 року щодо земельних ділянок, які перебувають в оренді позивача (а.с.34), договори поставки, купівлі-продажу (а.с.36-52), повідомлення про об`єкти оподаткування та об`єкти, пов`язані з оподаткуванням через які провадиться діяльність, подані фермерським господарством «УРОЖАЙНА», в яких наведено перелік земельних ділянок позивача (а.с.59-61, 64-65, 68-70, 73-75, 78-79, 82-84, 87-89, 92-94, 97-99), штатний розпис фермерського господарства «УРОЖАЙНА» (а.с.120).
Контролюючим органом прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника № 2652 від 05.01.2023 року згідно з яким комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165 прийнято рішення про відповідність позивача п.8 платника податку критеріям ризиковості платника (а.с.13).
Підставою для прийняття даного рішення визначено наступне: «Отримано інформацію від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні».
Не погоджуючись з вищевказаним рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку законності і обґрунтованості рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне. 
Відповідно до вимог пп.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 ст.61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль -система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з вимогами пп.62.1.2 п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до вимог п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
За приписами пунктів 74.1, 74.3 ст.74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, №1165» від 11.12.2019 року №1165 (далі - Порядок №1165) передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У додатку 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п.8: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Додатком №4 до Порядку №1165 затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

ОБГРУНТУВАННЯ ДОВОДІВ СТОРІН

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управлінні ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2652 від 05.01.2023 року встановлено відповідність ФГ «УРОЖАЙНА» критеріям ризиковості платника податку згідно з п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.13) з підстав «отримано інформацію від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні». 
Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість визначено, що   у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
З матеріалів справи вбачається, що згідно з копією витягу протоколу засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних підставою для внесення позивача до переліку ризикових за п.8 критеріїв ризиковості платника податку визначено лист Бюро економічної безпеки України від 01.04.2023 року №317/5 (а.с. 162).
Так, контролюючим органом надано до суду першої інстанції лист Головного управління ДПС в Одеській області №2289/Б/15-32-05-07-05 від 20.02.2023 року, адресований Бюро економічної безпеки та в якому вказано, зокрема, про отримання листа БЕБ щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань №42022000000001384 від 11.10.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч.1 ст.362, ч.3 ст.28, ч.3 ст.212 КК України та що, зокрема, ФГ «УРОЖАЙНА» входить до складу конвертаційного центру, діяльність якого спрямована на документальне оформлення безтоварних операцій та безпідставну реєстрацію податкових накладних (а.с.164-166).
Судом першої інстанції вірно зазначено, що крім посилання у рішенні на те, що у контролюючого органу наявна податкова отримана від правоохоронних органів щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, податковий орган має обґрунтувати як і те, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, так і надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Під час розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанцій, відповідач не надав жодного доказу, який досліджувався в ході засідання Комісії і який слугував підставою для віднесення Фермерського господарства «УРОЖАЙНА» до ризикових платників.
Факт порушення кримінальної справи та отримання лише свідчень (пояснень) посадових осіб господарюючих суб`єктів, в рамках такої кримінальної справи, не є ще беззаперечним фактом та доказом, що підтверджує відсутність реальних правових наслідків всіх господарських операцій, проведених позивачем та його контрагентами.
До винесення вироку в рамках кримінального провадження, пояснення, протоколи допиту чи інші матеріали досудового розслідування, а також ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення окремих слідчих дій не можуть вважатись належним доказом в адміністративному судочинстві. Тобто, доказове значення в адміністративному процесі може мати виключно вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.10.2021 року по справі №806/3245/18, від 01.07.2021 року у справі №822/1722/18 та від 06.10.2021 року у справі №2340/2731/18.
Під час розгляду даної справи, ні суду першої інстанції, ні суду апеляційної інстанції не були надані будь які докази, документи або вирок суду з кримінального провадження, який набрав законної сили, які б підтверджували формування позивачем або його уповноваженою особою податкового кредиту з ознаками ризику або порушення податкового законодавства.
Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Вживання податковим органом загального посилання на ненадання первинних документів без конкретизації, не може вважатись обґрунтованим.  
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Відповідачем не надано жодних доказів провадження позивачем господарської діяльності, яка б містила ознаки недодержання вимог чинного законодавства України.
На думку колегії суддів, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
Зазначений висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 640/17797/20.
Не зважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 Критеріїв ризиковості платника податку, це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України. 
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про протиправність рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2652 від  05.01.2023 року та наявності підстав для його скасування.
Оскільки суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо безпідставності прийняття рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, колегія суддів вважає, що похідні вимоги позивача про зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити Фермерське господарство «УРОЖАЙНА» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до вимог ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308; 311; 315; 316; 321; 322; 325 КАС України, суд апеляційної інстанції, – 
П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя-доповідач 		О.В. Джабурія	
Судді	  	К.В. Кравченко    Н.В. Вербицька