ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 р. 	Справа № 440/5344/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Калиновського В.А.,
Суддів: Кононенко З.О. ,  Мінаєвої О.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2023, головуючий суддя І інстанції: Л.М. Петрова, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава,  36039  по справі № 440/5344/22
за позовом                 ОСОБА_1  
до                Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області    третя особа               Головне управління Національної поліції в Полтавській області 
про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області, третя особа Головне управління Національної поліції в Полтавській області, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати Акт №5 розслідування нещасного випадку за формою                  Н-1/НПВ затверджений 14.09.2021 начальником Лубенського районного відділу поліції ГУ НП в Полтавській області щодо розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 22.06.2021;
- зобов`язати Лубенський районний відділ поліції ГУ НП в Полтавській області повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 22.06.2021 та оформити його результати відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705 з урахуванням висновків суду.
В обґрунтування позову зазначив, що 22.06.2021 перебуваючи в добовому наряді (під час виконання службових обов`язків) в складі екіпажу СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області разом з інспектором СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , старший сержант поліції ОСОБА_1 під час припинення правопорушення, в результаті нещасного випадку, отримав легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. За результатами службового розслідування 14.09.2021 начальником Лубенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області було затверджено Акт №5 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ відповідно до якого комісія прийшла до висновку, що «нещасний випадок, визначається таким, що стався в період проходження служби, не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. Позивач не погоджуючись із актом розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ, звернувся до суду із цим позовом.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2023 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального  та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що Комісія з розслідування нещасного випадку помилково прийшла до висновку, що нещасний випадок в результаті якого позивач отримав травму не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, в результаті чого було складено Акт № 5 розслідування нещасного випадку за Формою Н-1/НПВ. Зауважив, що нещасний випадок стався 22.06.2021 року, його розслідування призначено 23.06.2021 року, Акт №5 за формою Н-1/НПВ затверджений 14.09.2021 року, а сам акт виданий на руки лише 11.11.2021 року, що свою чергу є порушенням вимог щодо строків проведення самого службового розслідування передбаченого Порядком №705.
Крім того, зауважив, що, не зважаючи на мету призначення розслідування, щодо встановлення причин та обставин отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_1 22.06.2021 року, розслідування нещасного випадку проведено не відповідно до вимог визначених Порядком №705, без врахування всіх обставин та без зазначення причино-наслідкового зв`язку між вчиненням позивачем дисциплінарного проступку та нещасним випадком. 
Також зазначив, що оскаржуваний висновок не має обов`язкового характеру і не набуває статусу рішення у розумінні статті 19 КАС України, у зв`язку з чим не може бути самостійним предметом судового розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Відповідачем по справі: Лубенським РВП ГУНП в Полтавській області, а також третьою особою: ГУНП в Полтавській області в ході проведення службового розслідування складено висновок службового розслідування в якому відображено ніби порушення трудової дисципліни в діях потерпілого, що в свою чергу, на їх думку, є підставою для складання та затвердження акту розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ, з висновком комісії, що нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.
Головне управління Національної Поліції в Полтавській області подало відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.  
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними  у справі матеріалами. 
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали  справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що  позивач проходить службу в органах Національної поліції.
22.06.2021 до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 22.06.2021 о 20 год. 38 хв.
Відповідно до стислого опису нещасного випадку зазначено наступне.
22.06.2021 старший сержант поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області               ОСОБА_1 04.09.2021 перебуваючи на службі з вогнепальною зброєю, разом із інспектором сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 о 20 год 38 хв 22.06.2021 на службовому автомобілі марки ВАЗ 21110 д.н.з. НОМЕР_1 рухались по вул. Авіаторській м. Лубни, Полтавської області, неподалік від буд. № 52 (КП  Лубни-водоканал) з ліва по напрямку руху на тротуарі помітили мотоцикл марки «JIEDA JD» 150-13 В, д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який керував мотоциклом в незастебнутому мотошоломі та рухався по тротуару, чим порушив правила дорожнього руху. Позивач з метою припинення правопорушення ввімкнув кнопку червоного проблискового маячка, але водій мотоциклу не відреагував та продовжував рух, після чого поліцейський вийшов зі службового автомобіля та голосно висунув вимогу зупинитися, на що водій проігнорував законну вимогу поліцейського та продовжив рух, внаслідок чого здійснив наїзд на поліцейського. На правопорушника складено адміністративну постанову за ч. 5 ст. 121 та ч. 1 ст. 122 КУпАП.
Зазначено, що поліцейський госпіталізований до неврологічного відділення Лубенської лікарні, попередній діагноз: ЗЧМТ.
Наказом Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області від 23.06.2021 №86 створено комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 22.06.2021 з ОСОБА_1 .
Відповідно до протоколу №5 від 23.06.2021 засідання комісії з розслідування нещасного випадку, що стався о 20 год. 38 хв. 22.06.2021 з позивачем комісія вирішила за результатами розслідування скласти акт за формою Н-1.
Наказом ГУНП в Полтавській області від 01.07.2021 №659 у зв`язку з надходженням до ГУНП в Полтавській області інформації про отримання тілесних ушкоджень під час несення служби поліцейським СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначено за вказаним фактом службове розслідування.
27.08.2021 т.в.о. начальника ГУНП в Полтавській області затверджено висновок за результатами службового розслідування.
Відповідно до висновків службового розслідування за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пп. 1, 2 с. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 8 п. 3 ст. 1 р. І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 14 Закону України «Про охорону праці», що виразилось у недотриманні заходу особистої безпеки та допущення надзвичайної події, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейський сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , однак враховуючи те, що позивач сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
Начальником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області 14.09.2021 затверджено акт №5 розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 22.06.2021 о 20 год. 38 хв. з поліцейським сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим сержантом поліції Медведовським А.Г.
Відповідно до висновку, що зазначений в акті розслідування по факту нещасного випадку, що стався з позивачем проведено службове розслідування та складено висновок, яким встановлено факти порушення службової дисципліни з боку позивача.
Крім того, зазначено, що нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків згідно пп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 №705.
Позивач не погоджуючись із зазначеним Актом №5 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ затвердженим 14.09.2021 начальником Лубенського районного відділу поліції ГУ НП в Полтавській області щодо розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 22.06.2021, звернувся до суду із цим позовом.
Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, виходив з того, що у ході розгляду цієї справи судом не встановлено порушення відповідачем вимог законодавства в ході проведення розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем. Позивачем не надано до суду достатніх обґрунтувань щодо проведення відповідачем розслідування нещасного випадку з порушенням Порядку №705 та доказів на підтвердження протиправності акту службового розслідування № 5 від 14.09.2021.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту  за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися види дисциплінарних стягнень, зазначені в статті 13 Дисциплінарного статуту.
Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
Згідно статей 14, 15 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктом 4 розділу ІІ Порядку, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення).
Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.
До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.
Отже, положення статей 14 та 15 Закону № 2237-VІІІ визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Згідно розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення (п. 7 розділу VI Порядку №893).
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією (п. 9 розділу VI Порядку №893).
Як наслідок, згідно положень розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.
Як свідчать матеріали справи  22.06.2021 до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 22.06.2021 о 20 год. 38 хв.
Відповідно до стислого опису нещасного випадку зазначено наступне.
22.06.2021 старший сержант поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області               ОСОБА_1 04.09.2021 перебуваючи на службі з вогнепальною зброєю, разом із інспектором сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 о 20 год 38 хв 22.06.2021 на службовому автомобілі марки ВАЗ 21110 д.н.з. НОМЕР_1 рухались по вул. Авіаторській м. Лубни, Полтавської області, неподалік від буд. № 52 (КП  Лубни-водоканал) з ліва по напрямку руху на тротуарі помітили мотоцикл марки «JIEDA JD» 150-13 В, д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який керував мотоциклом в незастебнутому мотошоломі та рухався по тротуару, чим порушив правила дорожнього руху. Позивач з метою припинення правопорушення ввімкнув кнопку червоного проблискового маячка, але водій мотоциклу не відреагував та продовжував рух, після чого поліцейський вийшов зі службового автомобіля та голосно висунув вимогу зупинитися, на що водій проігнорував законну вимогу поліцейського та продовжив рух, внаслідок чого здійснив наїзд на поліцейського. На правопорушника складено адміністративну постанову за ч. 5 ст. 121 та ч. 1 ст. 122 КУпАП.
Зазначено, що поліцейський госпіталізований до неврологічного відділення Лубенської лікарні, попередній діагноз: ЗЧМТ.
Наказом Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області від 23.06.2021 №86 створено комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 22.06.2021 з ОСОБА_1 .
Відповідно до протоколу №5 від 23.06.2021 засідання комісії з розслідування нещасного випадку, що стався о 20 год. 38 хв. 22.06.2021 з позивачем комісія вирішила за результатами розслідування скласти акт за формою Н-1.
Наказом ГУНП в Полтавській області від 01.07.2021 №659 у зв`язку з надходженням до ГУНП в Полтавській області інформації про отримання тілесних ушкоджень під час несення служби поліцейським СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначено за вказаним фактом службове розслідування.
Відповідно до пунктів 4-5 розділу V Порядку 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.
Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
З обставин призначеного та проведеного відповідачем службового розслідування вбачається, що розслідування проводилось у формі письмового провадження із збиранням та перевіркою матеріалів і відомостей.
За результатами службового розслідування відповідач дійшов висновку, що старший сержант поліції ОСОБА_1 22.06.2021 під час вказаної події проявив непрофесійне виконання своїх службових обов`язків, ігнорування вимог пп. 8 п. 3 ст. 1 р. I Дисциплінарного статуту Національної поліції та ст. 14 Закону України «Про охорону праці», що виразилося у невжитті заходів щодо забезпечення особистої безпеки, що призвело до заподіяння тілесних ушкоджень працівнику поліції. Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність поліцейського не встановлено.
Зокрема, відповідач зазначив, що під час обрання поліцейським заходу та способу зупинки транспортного засобу позивачем були допущенні прорахунки в оцінці конкретної ситуації та урахуванні характеру правопорушення, в наслідок чого ним було обрано небезпечний спосіб зупинки правопорушника, який не забезпечив особистої безпеки поліцейського. Ушкодження отримані позивачем є непропорційні відверненої шкоди створеної протиправними діями громадянином ОСОБА_3 .
Згідно з пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.
Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 8, 9 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.
Відповідно до п. 10 Розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція) поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України «Про Національну поліцію».
27.08.2021 т.в.о. начальника ГУНП в Полтавській області затверджено висновок за результатами службового розслідування.
Відповідно до висновків службового розслідування за фактом отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , що мав місце 22.06.2021, затвердженого 27.08.2021 Т.в.о. начальника ГУНП в Полтавській області, в діях поліцейського сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку. За порушення службової дисципліни, зокрема вимог пп. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 8 п. 3 ст. 1 р. І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 14 Закону України «Про охорону праці», що виразилось у недотриманні заходу особистої безпеки та допущення надзвичайної події, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейський сектору реагування патрульної поліції Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , однак враховуючи те, що позивач сприяв проведенню службового розслідування, характеризується позитивно, на підставі ч.11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
Крім того, Наказом Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області від 23.06.2021 №86 було створено комісію щодо розслідування нещасного випадку із працівником Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області для розслідування нещасного випадку, який стався 22.06.2021 з ОСОБА_1 , відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020                  № 705.
Відповідно до протоколу №5 від 23.06.2021 засідання комісії з розслідування нещасного випадку, що стався о 20 год. 38 хв. 22.06.2021 з позивачем комісія вирішила за результатами розслідування скласти акт за формою Н-1.
Оскільки на момент нещасного випадку позивач ніс службу в Лубенському районному відділі поліції, саме на цей підрозділ був покладений обов`язок проведення розслідування нещасного випадку відповідно до Порядку № 705.
Згідно до вимог Порядку № 705 Лубенським РВП ГУНП в Полтавській області було проведено розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем. За результатом цього розслідування складений спірний Акт № 5 форми Н-1/НПВ № 5 від 14.09.2021.   
Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі-Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).
Пунктом 4 розділу І Порядку №705 зазначено, що розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.
У розумінні положень Порядку №705 нещасний випадок - отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.
Строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. У разі встановлення факту нещасного випадку рішенням суду розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку проводиться незалежно від дати його настання (п. 6 розділу І Порядку №705).
Відповідно до пунктів 1-2 розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.
Прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.
Пунктами 3-7 розділу ІІ Порядку №705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
До складу комісії з розслідування нещасного випадку, що не стосується спеціального розслідування, входять: 1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії); 2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; 3) психолог (у разі спроби самогубства); 4) представник первинної організації профспілки (за згодою); 5) спеціаліст Державної установи «Центр превентивної медицини МВС України» (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); 6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).
За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався з потерпілим(и) поліцейським(и) під час виконання завдань, пов`язаних з державною таємницею, включаються особи, які мають відповідну форму допуску.
До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.
Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №705 розслідування нещасного випадку проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії з розслідування нещасного випадку.
За результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2) (п. 4 розділу ІІІ Порядку №705).
Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №705 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, серед іншого: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3); 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4); 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції; 13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); 14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження; 15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком (п. 7 розділу ІІІ Порядку №705).
Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).
Згідно п. 9 розділу ІІІ Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, зобов`язаний: 1) розглянути та затвердити акти за формою Н-1 не пізніше наступного робочого дня після їх підписання комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 2) ужити заходів щодо притягнення до відповідальності поліцейських (працівників), дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку (за їх наявності); 3) надіслати матеріали спеціального розслідування нещасного випадку не пізніше трьох робочих днів з дня їх затвердження до сектору державного нагляду за охороною праці Департаменту управління майном Національної поліції України; 4) видати акт за формою Н-1 потерпілому поліцейському (членам його сім`ї чи уповноваженій ним особі) не пізніше трьох робочих днів з дати затвердження; 5) видати протягом двох робочих днів після закінчення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку наказ про виконання запропонованих комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку заходів із запобігання подібним нещасним випадкам; 6) видати наказ про скасування актів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 та призначити повторне розслідування (у разі встановлення порушень вимог цього Порядку чи інших нормативно-правових актів, за наявності вимоги посадової особи з державного нагляду за охороною праці відповідно до компетенції).
Пунктом 10 розділу ІІІ Порядку №705 визначено, що до матеріалів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку належать: 1) повідомлення про нещасний випадок; рішення (постанова) суду про встановлення факту настання нещасного випадку; 2) копія наказу про утворення комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 3) протокол засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 4) акт (акти) за формою Н-1 (разом з окремою думкою (за наявності), прошитий(ті) та скріплений(ні) печаткою органу (підрозділу) поліції); 5) письмове погодження про продовження строку розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку (за наявності); 6) протокол огляду місця, де стався нещасний випадок; 7) фотознімки з місця нещасного випадку; 8) пояснення потерпілого поліцейського (його представника), посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку; 9) висновки, експертизи, рішення, постанови, протоколи (за наявності); 10) копії документів про проходження потерпілим поліцейським навчання та інструктажів з питань охорони праці; 11) копії документів про забезпечення потерпілого поліцейського засобами індивідуального та колективного захисту; 12) копії документів про проходження потерпілим поліцейським попереднього та періодичного медичних оглядів; 13) висновок про діагноз, причини смерті, характер і ступінь тяжкості травми потерпілого поліцейського; 14) медичний висновок щодо перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; 15) звернення до установ, організацій, закладів щодо надання інформації про нещасний випадок та відповіді на них; 16) копії витягів з нормативно-правових (організаційно-розпорядчих) актів з охорони праці, вимоги яких порушено; 17) копія висновку службового розслідування; 18) копія свідоцтва про смерть (у разі смертельного випадку); 19) інші документи (залежно від обставин і причин нещасного випадку).
За пунктами 1,  4,  6 розділу IV Порядку №705 контроль за своєчасним та об`єктивним розслідуванням нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідувань, веденням їх обліку, ужиттям заходів щодо усунення причин їх настання здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці органу (підрозділу) поліції відповідно до їх компетенції. Матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку залишаються в органі (підрозділі) поліції і зберігаються протягом 45 років. Акт за формою Н-1 долучається до особової справи потерпілого поліцейського. Облік нещасних випадків, за результатами розслідувань яких складено акти за формою Н-1, здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці в журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (додаток 7).
Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що в разі встановлення наявності обставин отримання поліцейським, зокрема, під час несення ним служби, тілесних ушкоджень, травми, керівником призначається розслідування даного нещасного випадку, що стався з поліцейським, та керівник своїм наказом, не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку у складі, відповідно до Порядку №705, в ході розслідування відбираються пояснення потерпілого, посадових осіб чи свідків, здійснюється обстеження місця події та складається відповідний протокол. За наслідками розслідування складається акт за формою Н-1.
Предметом оскарження в межах спірних правовідносин є Акт №5 розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ затверджений 14.09.2021 начальником Лубенського районного відділу поліції ГУ НП в Полтавській області щодо розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 22.06.2021.
З оскаржуваного акту №5 розслідування нещасного випадку встановлено, що 22.06.2021 о 08:00 год. старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції            ОСОБА_1 заступили в добовий наряд, відповідно до книги обліку нарядів Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, інв. №39-117, відповідно до Журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, інв. №264-117,  відповідно до журналу обліку інструктажів водіїв Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, інв. №36-117. Встановлено, що під час патрулювання на службовому автомобілі «ВАЗ 2110», д.н.з. НОМЕР_3 , близько 20:50, за адресою: м. Лубни, вул. Авіаторська поблизу будинку №52, екіпажем СРПП у складі поліцейського СРПП Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшого сержанта поліції Медведовського А.Г. та інспектора СРПП Лубенського РВП ГУНП старшого лейтенанта поліції Торовика М.С. було виявлено порушення ПДР водієм мотоцикла «JIEDA JD» 15013 V номерний знак НОМЕР_2 , громадянином ОСОБА_3 , який рухався без мотошолому по тротуару. Старший сержант ОСОБА_1 з метою припинення правопорушення ввімкнув червоний проблисковий маячок, та зупинив автомобіль біля лівого узбіччя дороги, але водій мотоциклу не відреагував на це та продовжував рух, після чого поліцейський вийшов із службового автомобіля та рухаючись в напрямку тротуару голосно висунув вимогу зупинитися, перегороджуючи шлях мотоциклу, відстань від якого була близько 3 метрів. Водій не зреагував на появу поліцейського та продовжив рух, здійснив наїзд на поліціянта.  
Вивченням виписки 4260/449 із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення, - поліціянт перебував на стаціонарному лікуванні за діагнозом: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин поперекової ділянки. Вивченням довідки про тимчасову непрацездатність №21 виданої 29.06.2021 КП «ЛЛІЛ» ЛМР встановлено, що позивач перебував на стаціонарному лікуванні в даному лікувальному закладі з 22.06.2021 по 29.06.2021 включно та має приступити до роботи 30.06.2021. Причини непрацездатності - нещасний випадок на виробництві та його наслідки. 
В акті розслідування нещасного випадку у розділі 4 "Вид події та причини настання нещасного випадку" зазначено: Вид - пригоди (події) під час руху транспортних засобів усіх видів; Причини - організаційні: недодержання вимог законодавства про охорону праці; порушення службової дисципліни. У розділі 5 "Шкідливий або небезпечний фактор" зазначено: Вісутній. 
Згідно висновку комісії, зазначеному в Акті розслідування нещасного випадку № 5 по даному факту проведено службове розслідування та складено висновок від 22.06.2021, яким встановлено факти порушення службової дисципліни з боку ОСОБА_1 . Нещасний випадок визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків згідно пп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 №705.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що в ході проведення розслідування нещасного випадку було зібрано медичну документацію щодо травмування ОСОБА_1 , відібрано пояснення в потерпілого та інших учасників події, здійснено огляд та фотографування місця події, залучено матеріали адміністративного правопорушення та досліджено інші документи, які стосуються нещасного випадку, в тому числі матеріали службового розслідування ГУНП щодо порушення службової дисципліни. 
Щодо доводів апеляційної скарги про те, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, не має обов`язкового характеру, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до підпункту 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.
Так, відповідно до висновку службового розслідування, проведеного за фактом заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_1 від 27.08.2021, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що тілесні ушкодження, отримані позивачем, є наслідком невжиття заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки під час обраного способу зупинки транспортного засобу, що в свою чергу є дисциплінарним проступком.
Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни, що і було здійснено в даному випадку.
ОСОБА_1 було попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.
Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 не видавався, оскільки таке попередження не є видом дисциплінарного стягнення.
Однак, це не виключає самого факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, яке керівник ГУНП, маючи дискреційні повноваження, розцінив як незначний та прийняв рішення не накладати дисциплінарне стягнення, а обмежитися попередженням.
Отже, колегія суддів зазначає, що факт вчинення дисциплінарного проступку (хоч і незначного) доведений та повинен був бути врахований під час розслідування нещасного випадку Лубенським РВП.
Оскільки підпункт 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 передбачає, що вчинення дисциплінарного проступку поліцейським є підставою для визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, відповідач не мав права проігнорувати висновки службового розслідування ГУНП, за наслідками якого констатовано факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку .
Отже, враховуючи обставини нещасного випадку, керуючись підпунктом 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 комісія з розслідування нещасного випадку дійшла висновку, що нещасний випадок визначається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.
Щодо доводів апеляційної скарги про те, що відповідачем порушено вимоги щодо строків проведення самого службового розслідування, колегія суддів зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, а є лише передумовою для прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення. Отже, доводи позивача про порушення відповідачем строків проведення службового розслідування не спростовують встановлених таким розслідуванням обставин, в даному випадку - факту наявності в діях позивача ознаків дисциплінарного проступку, що виразилось у недотриманні ним заходів особистої безпеки та допущенні надзвичайної події.  
Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку про те, що відповідач провів розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем з дотриманням процедури, порядку та строків проведення такого розслідування передбаченого Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 року № 705.
Отже, спірний Акт № 5 за формою Н-1/НПВ прийнятий за результатами розслідування нещасного випадку є таким, що відповідає ч. 2 ст. 2 КАС України, а отже вимоги про визнання його протиправним та скасування є такими, що не ґрунтуються на вимогах закону та не підлягають задоволенню.
Позовні вимоги про зобов`язання відповідача повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 22 червня 2021 є похідними від вимоги про визнання протиправним та скасування  Акту № 5, а тому вони також є такими, що не підлягають задоволенню. 
Також суд зазначає, що ч. 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Таким чином, кожна зі сторін по справі має довести ті обставини, на яких ґрунтуються їхні вимоги та заперечення, а також надати до суду належні, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх правових позицій.
Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України). Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 90 КАС України).
Колегія суддів зазначає, що у ході розгляду цієї справи судом не встановлено порушення відповідачем вимог законодавства в ході проведення розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем.
В свою чергу позивачем не надано до суду достатніх обґрунтувань щодо проведення відповідачем розслідування нещасного випадку з порушенням Порядку №705 та доказів на підтвердження протиправності акту розслідування нещасного випадку № 5 від 14.09.2021.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.
Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі “Серявін та інші проти України” (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії” (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.  Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. 
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2023 року по справі                                           № 440/5344/22 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення  Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2023 по справі                   № 440/5344/22 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		В.А. Калиновський 	
Судді	   	З.О. Кононенко    О.М. Мінаєва