Справа № 991/7346/23
Провадження № 1-кс/991/7375/23

УХВАЛА

04 вересня 2023 року                                 місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя), за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про порушення Національним антикорупційним бюро України (далі - НАБУ) вимог ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України ( далі - КПК),

у с т а н о в и в:

1.21 серпня 2023 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про порушення НАБУ вимог ст. 214 КПК, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою заступника директора ТОВ «ОРІЯНА - 2» ОСОБА_4 про вчинення керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 та головою Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК).
2.Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 21 серпня 2023 року, справу передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .
3.Згідно зі скаргою, 13 серпня 2023 року заступник директора ТОВ «ОРІЯНА - 2»  ОСОБА_4  направив до НАБУ заяву про вчинення керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 та головою Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК. У заяві зазначив, що внаслідок неправомірних дій ОСОБА_6 ТОВ «ОРІЯНА - 2» було заподіяно 3 500 000 грн матеріальної та 5 500 000 грн моральної шкоди. Про це 12 березня 2023 року заявник повідомив керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , однак, останній на його переконання вчиняє приховування скоєного злочину головою Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, оскільки не визначає підслідність розпочатого кримінального правопорушення за Державним бюро розслідувань. З цих підстав заявник вважав, що в діях службових осіб є склад кримінального правопорушення. Утім, усупереч ст. 214 КПК, уповноважені посадові особи НАБУ жодного процесуального рішення з приводу цієї заяви не прийняли, відомості до ЄРДР, не внесли, що власне є підставою для подання на підставі п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК цієї скарги.
4.Розгляд скарги на бездіяльність посадових осіб НАБУ слідчим суддею призначено на 04 вересня 2023 року о 14 годині 00 хвилин.
5.У судове засідання адвокат ОСОБА_3 та заявник ОСОБА_4 не прибули, будучи належним чином повідомленими про дату та час судового засідання. Причини своєї неявки слідчому судді не повідомили.
6.Представник НАБУ у судове засідання не прибув. До суду надійшли пояснення представника ОСОБА_7 , згідно з якими, він просив відмовити у задоволенні скарги, з огляду на її безпідставність. Окрім цього зазначив, що заявник неодноразово звертався до НАБУ із заявами про вчинення кримінальних правопорушень, за аналогічних обставин. За наслідком їх розгляду не встановлено достатніх об?єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності НАБУ.
7.Вирішуючи скаргу, слідчий суддя встановив наступні обставини.
8.16 серпня 2023 року до НАБУ надійшла заява заступника директора ТОВ «ОРІЯНА-2»  ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, у якій він просив зареєструвати у ЄРДР його заяву про вчинення керівником Закарпатської обласної прокуратури  ОСОБА_5  та головою Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК.
9.Станом на день звернення до суду зі скаргою уповноваженими особами НАБУ відомості до ЄРДР не внесені.
10.Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
11.Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
12.Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).
13.Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
14.Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
15.У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».
16.Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.
17.Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).
18.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
19.Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, зокрема до заяви про вчинення кримінального правопорушення та судової практики з відомостями, зазначеними у заяві адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, повідомлені заявником є занадто абстрактними та не свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу.
20.До того ж, слідчий суддя розглядав скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР за аналогічними фактами. За результатом розгляду скарги слідчий суддя постановив ухвалу від 17 серпня 2023 року у справі № 991/7001/23, якою відмовив у задоволенні скарги. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 24 серпня 2023 року ухвалу слідчого судді залишено без змін. 
21.Тобто, обставини, аналогічні тим, які викладені у цій скарзі уже перевірялись засобами судового контролю слідчого судді, внаслідок чого не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду підтримала позицію слідчого судді, викладену в ухвалі від 17 серпня 2023 року у справі № 991/7001/23. 
22.Натомість, заявник вчергове подав до НАБУ заяву про вчинення кримінального правопорушення за тими ж фактами. НАБУ, відповідно, відомості до ЄРДР не внесло, що стало підставою для подання заявником скарги до слідчого судді. Проте, слідчий суддя зауважує, що багаторазове подання особою до слідчого судді скарг, аналогічних за змістом і суттю, права якої вже захищені судом, може свідчити про зловживання нею правом на подання скарги.
23.Оскільки за обставинами, які викладені у заяві ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 уже прийняте рішення про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР, то, на переконання слідчого судді, повторне звернення до НАБУ із аналогічними заявами, та, як наслідок, подальшого оскарження бездіяльності НАБУ до слідчого судді свідчить про зловживання процесуальними правами.
24.З огляду на це, у задоволенні скарги належить відмовити. Водночас, у разі повторного надходження до слідчого судді скарги за аналогічних обставин, наслідком буде залишення такої скарги без розгляду.
Ураховуючи вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372, 379 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги  ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про порушення НАБУ вимог ст. 214 КПК відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1