ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 липня 2023 року
м. Київ
справа № 235/7266/21
провадження № 51-1109км22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду 
у складі:
головуючого                                                             ОСОБА_1 ,
суддів                                                                         ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання                               ОСОБА_4 ,
прокурора                                                                 ОСОБА_5 ,
захисника                                                                 ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу прокурора на ухвалу Донецького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року щодо ОСОБА_7 .
Зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій 
Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 26 листопада 2021  року кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 Кримінального кодексу України (далі - КК), закрито у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК). 
Ухвалою Донецького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року апеляційну скаргу прокурора залишено без задоволення, а ухвалу Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 26 листопада 2021  року - без змін.
Вимоги та узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Прокурор звернувся до Суду з касаційною скаргою, де ставить вимогу про скасування ухвали Донецького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року через допущені, на його думку, істотні порушення вимог кримінального процесуального закону.
Прокурор вказує, що суд першої інстанції необґрунтовано ухвалив рішення про закриття кримінального провадження з підстави, визначеної п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, прийняв таке рішення, не перевіривши заперечення прокурора щодо безпідставного скасування слідчим суддею процесуального рішення слідчого про зупинення досудового розслідування, які потребують детального дослідження доказів сторони обвинувачення, але на стадії підготовчого розгляду в матеріалах справи були відсутні. Вказує також, що у суду відсутні повноваження на етапі підготовчого провадження ухвалити рішення про закриття провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.
Дослідження судом документів, що були надані стороною захисту в обґрунтування клопотання про закриття кримінального провадження за п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК (постанови керівника Покровської окружної прокуратури від 07 червня 2021 року про продовження строку досудового розслідування, постанов слідчого від 26 червня 2021 року про зупинення досудового розслідування та від 29 червня 2021 року про відновлення досудового розслідування, ухвал слідчих суддів про продовження строку досудового розслідування від  09  липня та 10 серпня 2021 року, ухвали слідчого судді про відмову у продовженні строку досудового розслідування), відокремлено від доказів сторони обвинувачення, якими вона мала на меті підтвердити під час судового розгляду обґрунтованість припущення про винуватість обвинуваченого в інкримінованих кримінальних правопорушеннях та які також підтверджують обґрунтованість процесуального рішення слідчого про зупинення досудового розслідування і спростовують висновки слідчого судді, відображені в ухвалі від 14 липня 2021 року, прокурор вважає порушенням принципу змагальності сторін, що закріплений ст. 22 КПК.
Також, посилаючись на приписи статей 8, 9 КПК, прокурор стверджує, що ухвала слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 14 липня 2021 року про скасування постанови слідчого від 26 червня 2021 року про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні постановлена всупереч положенням кримінального процесуального закону після ухвалення слідчим рішення про відновлення досудового розслідування і законодавець не передбачив можливості скасування постанови про зупинення досудового розслідування після його поновлення. 
Прокурор наводить доводи про те, що досудове розслідування закінчилося в межах відповідних процесуальних строків, що рішення апеляційного суду, який не усунув порушень, допущених місцевим судом, постановлено з істотним порушенням вимог КПК.
Наводить, серед іншого, доводи про необґрунтованість ухвали слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 17 вересня 2021 року. 
Позиції учасників судового провадження
Прокурор у судовому засіданні суду касаційної інстанції підтримала вимоги касаційної скарги.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні навів доводи проти задоволення касаційної скарги, подав письмові заперечення, у яких виклав мотиви незгоди з касаційною скаргою прокурора.
Інші учасники були повідомлені про місце, день і час судового розгляду, в судове засідання не  з`явилися, причини неявки не повідомили, клопотання про його відкладення на іншу дату не  заявляли. 
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи, викладені в касаційній скарзі, колегія суддів дійшла таких висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги. 
Згідно зі ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 412 КПК, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
За приписами ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі принципу змагальності, який передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. 
При цьому, позбавивши сторони права на апеляційне оскарження певних ухвал слідчого судді під час досудового розслідування, законодавець не залишив сторони без засобів правового захисту від незаконних або необґрунтованих рішень слідчого судді. За приписами ч. 3 ст.  309  КПК на ухвали слідчого судді, які не оскаржуються під час досудового розслідування, можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження в суді. 
Суд, отримавши такі заперечення, має їх розглянути під час підготовчого провадження або під час судового розгляду, в залежності від характеру поставленого питання, і прийняти вмотивоване рішення. Верховний Суд вже неодноразово зазначав, що суд, який розглядає обвинувачення по суті, наділений повноваженнями досліджувати усі обставини для вирішення питань, важливих для виконання його завдань (див., зокрема, постанову ККС від 06 червня 2023 року в справі № 489/6721/21, провадження № 51-4081км22).
За висновком об`єднаної палати ККС, неприйняття судом першої інстанції до розгляду під час підготовчого судового засідання висловлених прокурором заперечень на ухвалу слідчого судді про скасування постанови слідчого про зупинення досудового розслідування та ненадання відповідей на доводи такого заперечення не лише не ґрунтуються на положеннях чинного кримінального процесуального закону, але й суперечать положенням ч. 3 ст. 309 КПК (постанова ККС від 13 лютого 2023 року в справі №  932/8842/20, провадження 
№ 51-5954кмо21). 
Отже, за практикою суду касаційної інстанції суд має належно перевірити заперечення учасника провадження на рішення, ухвалені слідчим суддею під час досудового розслідування, які відповідно до приписів ч. 3 ст. 309 КПК можуть бути висловлені і в усній формі.
Таким чином, в аспекті застосування приписів ч. 3 ст. 309 КПК сторона обвинувачення має можливість заперечити обґрунтованість ухвали слідчого судді від 14 липня 2023 року, про яку йдеться в цій справі, і суд зобов`язаний розглянути ці заперечення і прийняти рішення по суті питання, ґрунтуючись на власній оцінці обставин провадження.
Натомість воснову рішення про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_7 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК суд поклав ухвалу слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 14 липня 2021 року, якою скасовано постанову слідчого СВ Покровського РУП ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_8 від 26 червня 2021 року про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні №  42020051670000048 від 29 липня 2020 року за підозрою ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК, не  перевіривши всупереч вимогам ч. 3 ст. 309 КПК заперечення прокурора щодо рішення, ухваленого слідчим суддею.
У цьому провадженні суд першої інстанції мав належним чином перевірити заперечення сторони обвинувачення щодо ухвали слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду від 14 липня 2021 року про скасування постанови слідчого від 26 червня 2021 року про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні, проте не виконав належним чином указаних вимог кримінального процесуального закону, що є істотним його порушенням в аспекті приписів ст. 412 КПК. 
Зазначене порушення перешкодило суду перевірити дотримання органом досудового розслідування строку проведення досудового розслідування, що призвело до передчасного висновку про наявність умов для закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.
Апеляційний суд не усунув порушення, допущене місцевим судом, унаслідок чого ухвалив рішення, яке не відповідає вимогам статей 370, 419 КПК, що є істотним його порушенням та відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою для скасування оскарженого судового рішення та застосування Судом повноважень, визначених у п. 2 ч. 1 ст. 436 КПК. 
Разом з тим приписами ч. 3 ст. 314 КПК встановлено повноваження суду закрити провадження у підготовчому судовому засіданні у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 - 8, 10 ч. 1 ст. 284 КПК. Отже, доводи прокурора про відсутність у суду таких повноважень є  безпідставними.
Необґрунтованими є і доводи прокурора про те, що у слідчого судді відсутні повноваження на скасування рішення про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні після його відновлення за рішенням уповноваженої особи. Закон не встановлює заборони щодо скасування рішення слідчого про зупинення досудового розслідування після його відновлення. За приписами ч. 2 ст. 305 КПК провадження за скаргою на рішення слідчого закривається у разі самостійного скасування цього рішення слідчим або прокурором, чого у цьому кримінальному провадженні зроблено не було. 
Скасування постанови про зупинення досудового розслідування і відновлення досудового розслідування має вочевидь різні правові наслідки, адже строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до дня її скасування включається у строк досудового розслідування (див., серед інших, постанову ККС від 06 червня 2023 року в справі № 343/828/22, провадження № 51-2574км23), тоді як строк із дня винесення такої постанови до винесення постанови про відновлення кримінального провадження у строк досудового розслідування не включається, що прямо впливає на визначення дати його закінчення.
Враховуючи викладене, касаційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, а  оскаржена ухвала - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого необхідно ухвалити законне й обґрунтоване судове рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу прокурора задовольнити частково.
Ухвалу Донецького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року щодо ОСОБА_7 скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                                        ОСОБА_2                                                   ОСОБА_3