ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5021/23 Справа № 200/1772/19 	  	   Суддя у 1-й інстанції -  Цитульський  В.І. Суддя у 2-й інстанції - Максюта Ж. І.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року                                                                м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді Максюти Ж.І.
суддів Барильської А.П., Зайцевої С.А.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» - Горбатової Тетяни Леонідівни на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2022 року за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1  про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство ДТЕК «Дніпровські електромережі», 26.11.2018, звернулося із позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків в сумі 8 926,27 грн. 
В обґрунтування позову АТ ДТЕК «Дніпровські електромережі» зазначає, що його працівниками, за адресою проживання ОСОБА_1 , було виявлено самовільне підключення електропроводки до електромережі з порушенням схеми підключення, поза приладом обліку. ОСОБА_1 нараховано до сплати збитки в сумі 12 126,27 грн. Остання сплатила 3 200 грн. Оскільки несплаченими залишаються 8 926,27 грн. та відповідач не виконала вимоги претензії про їх сплату, позивач просить стягнути таку суму в судовому порядку. 
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2022 року в задоволенні позову Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків–відмовлено.
В апеляційній скарзі АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі”, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявило вимогу про скасування рішення та ухвалення нового про задоволення позову в повному обсязі.
Відповідач своїм правом, передбаченим статтею 360 ЦПК України, не скористався та відзиву на апеляційну скаргу не подавав.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Згідно з частиною першою статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.
Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту рішення, яке оскаржено, доводів апеляційної скарги та меж, в яких повинна здійснюватися перевірка рішення, встановлюватися обставини і досліджуватися докази, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, згідно акту про порушення №1272993 від 26.10.2017 вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 , порушив п.48 ПКЕЕн – самовільне підключення електропроводки до електромережі зі зміною схеми підключення, шляхом встановлення перемички осей фазного ввідного проводу, внаслідок чого електроенергія недораховується.
В акті також вказано про встановлення у квартирі приладу обліку електричної енергії.
У додатку до акта вказано, що порушення виявлено під кришкою, після зняття пломби. Також вказано, що електроенергія недовраховується.
Відповідно до протоколу засідання комісії №371/127293 від 15.11.2017 та розрахунку, ОСОБА_1 нараховано збитки в сумі 12 126,27 грн. Розрахунок проведено згідно п.5 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, згідно п.5 за формулою 2,7. Для розрахунку взято переріз провідника, тривалість роботи 8 годин, 183 дні.
Акт складено, а засідання проведено за участі відповідача, яка відмовилася від підписання акту та вказала про незгоду із рішенням комісії.
Позивачем долучено досудову претензію на суму 12 126,27 грн., проте доказів її надіслання чи отримання відповідачем не надано.
На час складення акту про порушення були чинними Правила користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357.
Відповідно до п.53 цих правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.
У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.
У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
В акті про порушення вказано на порушення відповідачем п. 48 ПКЕЕн.
Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357 та чинних на час перевірки, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.
В рішенні по розгляду акту про порушення міститься посилання, що виявлене порушення відповідає пп.5 п.3.1 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн. Також вказано про п.5 Методики та формулу 2,7.
У відповідності до пп.5 п.3.1 Методики 04.05.2006 N562, яка діяла на день складення акту та розрахунку, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку.
У відповідності до п.3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах1-3 пункту3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів,та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.
Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.
Відповідно до частини третьої статті 58 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII “Про ринок електричної енергії” (далі – Закон № 2019-VIII, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) споживач зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.
Згідно з пунктом 4 частини другої статті 77 Закону № 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
За правилами, встановленими пунктом 1.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (далі – Правила, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) необлікованою електричною енергією є обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; та побутовим споживачем є індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб – побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність).
Пунктом 5.5.5 глави 5.5 Правил встановлено, що споживач електричної енергії, окрім іншого, зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.
За приписами пунктів 8.3.7-8.3.11 глави 8.3 Правил учасники роздрібного ринку мають здійснювати фіксацію отриманих від споживача звернень (скарг/претензій) в окремому єдиному реєстрі із зазначенням наступних даних: 1) дата отримання звернення/скарги/претензії; 2) реєстраційний номер; 3) спосіб, у який подано звернення (скаргу/претензію); 4) прізвище, ім`я, по батькові, контактні дані споживача, що подав звернення/скаргу/претензію (або від імені якого було подано звернення (скаргу/претензію); 5) тематика звернення/скарги/претензії; 6) короткий опис змісту звернення/скарги/претензії; 7) короткий опис попередньої відповіді на звернення/скаргу/претензію або повідомлення про отримання звернення/скарги/претензії; 8) механізм розгляду звернення/скарги/претензії; 9) результат розгляду звернення/скарги/претензії; 10) засоби подальшої комунікації, погоджені зі споживачем.
Отримані учасником роздрібного ринку інформація та/або матеріали від споживача або структурного підрозділу цього учасника роздрібного ринку мають додаватись до звернення/скарги/претензії.
Усі звернення (скарги/претензії) реєструються учасником роздрібного ринку, як отримані: 1) якщо відповідне звернення (скарга/претензія) подане в усній формі (засобами телефонного зв`язку або в офісі учасника роздрібного ринку) – у день його (її) отримання; 2) у робочий день отримання звернення/скарги/претензії – якщо відповідне звернення (скарга/претензія) подано у письмовій формі (у тому числі електронною поштою) та отримане учасником роздрібного ринку за 1 годину до завершення робочого дня.
У разі повторного звернення (скарги/претензії) споживача з питання, яке не було вирішено учасником роздрібного ринку по суті та яке зафіксовано як вирішене, учасник роздрібного ринку має: 1) зареєструвати звернення (скаргу/претензію) у реєстрі як окреме звернення (скаргу/претензію), позначивши його як таке, що є повторним та потребує негайного вирішення; 2) протягом одного робочого дня з дня отримання повторного звернення/скарги/претензії повідомити споживача про початок його (її) повторного розгляду та вказати строки його (її) вирішення.
Учасник роздрібного ринку розглядає звернення/скаргу/претензію в найкоротший строк, але не більше 30 календарних днів з дати отримання звернення/скарги/претензії, якщо менший строк не встановлено чинним законодавством, цими Правилами, Кодексом системи передачі та Кодексом системи розподілу.
Якщо під час розгляду звернення (скарги/претензії) необхідно здійснити технічну перевірку або провести експертизу засобу комерційного обліку, строк розгляду звернення/скарги/претензії призупиняється на час проведення технічної перевірки або експертизи, про що повідомляється споживач, який подав звернення (скаргу/претензію).
Відлік перебігу строку розгляду у цьому разі поновлюється з дати отримання результатів технічної перевірки або експертизи, про що повідомляється споживач, який подав звернення (скаргу/претензію). При цьому загальний строк розгляду зазначеного звернення (скарги/претензії) не може перевищувати 45 днів.
Звернення (скарги/претензії) побутових споживачів, які мають встановлені законодавством пільги, розглядаються першочергово.
Електропостачальник розглядає звернення споживачів щодо перевірки правильності рахунку за електричну енергію, а оператор системи – рахунку за послуги з розподілу (передачі) електричної енергії, у строк до 5 робочих днів з дня отримання ними такого звернення.
Разом із відповіддю споживачу надається інформація щодо альтернативних механізмів та шляхів вирішення відповідних спорів (питань) та контактні дані відповідальних органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових осіб, уповноважених розглядати такі звернення/скарги/претензії.
Відповідно до пункту 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року № 782/12656 (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин), Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі – енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.
У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.
Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення та максимум може бути визнаний як доказ, зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків.
Встановивши зазначені обставини, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Стверджуючи про порушення схеми підключення, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження якою мала бути схема підключення та яким чином вона визначена.
Також позивач стверджує, що перемичка влаштована у клемній коробці, яка є опломбованою і виявити таке підключення до зняття пломби не було можливим.
Оскільки позивач зазначає, що пломба була зняти його працівниками та не заявляє жодних претензій щодо пошкодження такої пломби споживачем, вбачається, що підключення було здійснено та мало бути перевірено до опечатування клемної коробки, а відповідач не мала можливості вплинути на схему підключення у такій коробці.
Необхідно звернути увагу на те, що в акті про порушення вказано, що працівники позивача прибули для виконання замовлення по заміні лічильника, що узгоджується із поясненнями відповідача, вказаними в акті, що саме нею викликано працівників позивача. Викладене не узгоджується із поведінкою особи, яка допустила порушення.
Позивач здійснює розрахунок у 183 дні. Проте із цього приводу його мотивування обмежується виключно вказівкою, що на момент виявлення порушення у квартирі проживала відповідач.
Разом із тим, позивачем не надано жодного доказу, що саме відповідач має відповідати за самовільне підключення протягом 183 днів до для складення акту про порушення. Відсутні відомості хто та із якого часу є власником квартири, а також хто та із якого часу у ній проживає.
Таким чином, наведені у апеляційній скарзі доводи не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки вони зводяться до незгоди із висновками суду першої інстанції щодо установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом.
З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що з`ясувавши в достатньо повному об`ємі права та обов`язки сторін, обставини справи, перевіривши доводи та давши їм правову оцінку, суд першої інстанції ухвалив рішення, що відповідає вимогам закону. Висновки суду достатньо обґрунтовані і підтверджені наявними в матеріалах справи письмовими доказами.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції проходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення – без змін.
На підставі статті 141 ЦПК України, судові витрати понесені сторонами в зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишена без задоволення.
Керуючись ст. 259,268,374,375,381-384 ЦПК України, суд, –

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» - Горбатової Тетяни Леонідівни – залишити без задоволення.
Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2022 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частиною третьою статті 389 ЦПК України.

Судді: