ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 р.	Справа № 520/8567/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Чалого І.С.,
Суддів: Катунова В.В. ,  Ральченка І.М. ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2023, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В.,       м. Харків, повний текст складено 28.02.23 по справі № 520/8567/22 за позовом         ОСОБА_1  до  Головного управління Національної поліції в Харківській області   про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

                                                            ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківского окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Харківській області, в якому з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просив суд  визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 295 від 03.06.2022 в частині застосування до старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції;  визнати протиправним та скасувати наказ  Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 288 о/с від 14.06.2022   в частині звільнення старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції   ОСОБА_1 зі служби в поліції з 14.06.2022; поновити на службі в Національній поліції України майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2023 позовні вимоги ОСОБА_1 залишено без задоволення.
          Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його ухвалення при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2023 і ухвалити нове судове рішення про задоволення позову в повному обсязі.
          Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач посилався на те, що доказів того, що виклик ОСОБА_1 був здійснений шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі, матеріали справи № 520/8567/22 не містять, як не містять доказів виклику на адресу електронної пошти поліцейського. Вказані шляхи реалізації обов`язку уповноваженої особи, визначеної ч. 1 ст. 27 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", через його невиконання дисциплінарною комісією, суперечать загальним засадам адміністративного судочинства, визначених ст. 2 КАС України. Більш того, саме послідовність процедури сповіщення за схемою - безпосереднє вручення виклику поліцейському - поштовий зв`язок рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі, виключно на адресу електронної пошти поліцейського  за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника, мали бути перевірені судом на предмет дотримання вимог ст. 2 КАС України. А ні рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2023   у справі № 520/8567/22, ані матеріали дисциплінарного провадження не містять доказів навіть намагань відповідача дотриматись послідовності процедури сповіщення поліцейського. Вказане, на думку позивача, свідчить про недотримання відповідачем правил ч. 2 ст. 27 Дисциплінарного статуту у процедурі виклику позивача, оскільки намагаючись прямувати шляхом найменшого спротиву,  Дисциплінарною комісією не було встановлено всіх обставин справи, які могли вплинути на об`єктивність службового розслідування, у зв`язку з чим її висновки щодо безпідставної відсутності позивача в період з 01.05.2022 по 03.06.2022 на службі без поважних причин, є передчасними та необгрунтованими. На підставі викладеного, просить скасувати оскаржуване рішення суду та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги шляхом визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 295 від 03.06.2022 в частині застосування до старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції;  визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 288 о/с від 14.06.2022  в частині звільнення старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції з 14.06.2022; поновлення на службі в Національній поліції України майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області;  зобов`язання Головного управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити суми грошового забезпечення за період 1 травня 2022 р. - 14 червня 2022 р. на користь ОСОБА_1 ;  зобов`язання Головного управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, за період з 15.06.2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України;  зобов`язання Головного управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 додаткову винагороду, передбачену Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 168, за період із 24 лютого 2022 р. - 28 лютого 2022 р. за п`ять календарних днів лютого в розмірі 5357 грн та за період починаючи з 1 березня 2022 р. до дня закінчення воєнного стану та за весь час вимушеного прогулу в розмірі 30000 гривень щомісячно, як складову частину грошового забезпечення, визначеного позивачу на день звільнення.
          Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, з підстав викладених у відзиві, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
У судове засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
          Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) , не перешкоджає розгляду справи.
          Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
          Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача,  переглянувши справу за наявними у ній доказами та    перевіривши законність і обґрунтованість  рішення суду першої інстанції в межах  доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
          Судом першої інстанції встановлено  та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що   ОСОБА_1  з 14.08.1997 до 06.11.2015 проходив безперервну службу в органах внутрішніх справ України  та з 07.11.2015 до 14.06.2022 проходив службу в лавах Національної поліції України, зокрема, з 01.02.2021  на штатній посаді старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції №1 Куп`янського районного відділу поліції ГУ НП в Харківській області.
           09.05.2022 начальником Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області було складено рапорт про невиконання низкою поліцейських Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області (у тому числі і заявником) усного наказу про виїзд до 30.04.2022 на вільну від окупації територію України з метою безпосереднього виконання завдань поліцейської служби.
          Начальником ГУ НП в Харківській області 10.05.2022  видано наказ № 610 від 10.05.2022 про призначення службового розслідування та створено Дисциплінарну комісію у складі: голови - заступника начальника ВСР УГІ ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_2 ; члена - старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 ; члена - старшого інспектора ВП УГІ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 . Строк службового розслідування продовжувався наказом начальника ГУ НП в Харківській області №667 від 24.05.2022 – до 08.06.2022.
          У ході службового розслідування встановлено, що з 01.05.2022, у тому числі ОСОБА_1 - старший інспектор-черговий чергової частини відділення поліції №1 Куп`янського районного відділу поліції ГУ НП в Харківській області, до евакуйованого підрозділу для проходження служби не прибув, відсутній на службі без поважних причин та відповідно до виконання своїх функціональних обов`язків не приступив.
          Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 03.06.2022.
          У тексті Висновку кваліфіковано вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин 01.05.2022 по 03.06.2022, тим самим скоївши прогули, в порушенні вимог ч.2 ст.19 Конституції України, п.1 ч.3 ст.1, п.2 ч.3 ст.1, п.4 ч.3 ст.1, п.8 ч.3 ст.1, п.13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч. 1 ст. 8, п.1 ч.1 ст.18, п.2 ч.1 ст.18, п.24 ч.1 ст.23, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", п. 2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 № 242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.
          Висновок містить пропозицію Дисциплінарної комісії з приводу застосування, зокрема, до заявника дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
          Начальником ГУ НП в Харківській області видано наказ № 295 від 03.06.2022, яким до позивача  застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
           14.06.2022 начальником ГУ НП в Харківській області видано наказ №288 о/с, яким на реалізацію наказу ГУ НП в Харківській області № 295 від 03.06.2022 заявника звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію".
          Вважаючи оскаржувані накази відповідача про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби протиправними та необґрунтованими, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
          Відмовляючи у задоволенні позовних вимоги, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваних наказів з огляду на доведеність факту порушення позивачем службової дисципліни, правомірності застосування до позивача крайнього виду дисциплінарного стягнення.
          Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає таке.
          Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
          За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
          Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
          У частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
          Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
          Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.
          Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
          Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
          Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.
          Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
          Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
          Відповідно до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.
          Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
          Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
          Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
          Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
          Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
          До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
          Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
          Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
          Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
          Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
          Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
          Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
          У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
          Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
          Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
          Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.
          Відповідно до ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
          Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок №893).
          Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
          Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
          Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
          Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
          Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
          Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
          На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
          Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
          У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення
          Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
          Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
          У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
          До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
          Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
          Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
          Під час розгляду справи судом встановлено, що на підставі висновків службового розслідування позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин з 01.05.2022 по 03.06.2022, тим самим скоївши прогули, в порушенні вимог ч.1 ст. 8, п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ч.1 ст.23, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", ч.2 ст.19 Конституції України, п.1, 2, 4, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242, п.1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.
          Зокрема, Дисциплінарною комісією під час службового розслідування  була опитана низка працівників поліції, зокрема, начальник Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_5 , заступник начальника Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_6 , начальник ВПД №1 Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області майор поліції ОСОБА_7 , співробітники Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , котрі підтвердили як достовірність події отримання наказу керівництва про виїзд з окупованої військами Російської Федерації території України, так і існування фізичної можливості виконати цей наказ. Зазначили, що з 24.02.2022 по 26.02.2022 деякі поліцейські виконували свої функціональні обов`язки за місцем служби. Після окупації м. Куп`янськ 27.02.2022 збройними силами РФ вони перебували в м. Куп`янськ разом зі своїми родинами. На тимчасово окупованій території вони перебували у м. Куп`янськ приблизно до кінця квітня поточного року. З представниками окупантів не співпрацювали, факти добровільної співпраці працівників Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області з окупантами їм на той час відомі не були, безпосередніми свідками такої співпраці також не були. З окупованої території на підконтрольну територію виїжджали колоною або самостійно разом з родинами за маршрутом м. Купянськ – с. Грушівка – с. Сподобівка – с. Савинці – м. Балаклія – с. Андріївка – м. Зміїв – м. Мерефа – м. Харків. Табельну вогнепальну зброю та автоматичну зброю, яку вони отримували 24.02.2022, оскільки вивезти її з окупованої території не було можливості, заховали в м. Куп`янськ.
          Окрім того, опитаний начальник Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_5 повідомив, що він з 24.02.2022 перебуває на неокупованій території, постійно, поки була можливість, підтримував телефонний зв`язок з підлеглими, які залишились на окупованій території. 28.04.2022 ним був наданий наказ своїм підлеглим, щоб вони всіма можливими шляхами виходили на неокуповану військами РФ територію. Однак станом на 03.06.2022 на виконання наказу ОСОБА_5 на підконтрольну територію з окупації вийшов підполковник поліції ОСОБА_9 , лейтенанти поліції ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_30 , старші лейтенанти поліції 22 ОСОБА_31 , ОСОБА_32 та ОСОБА_33 , майори поліції: ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 та ОСОБА_29 , капітан поліції ОСОБА_17 , капрал поліції ОСОБА_34 , також пояснив, що на даний час слідчий СВ Куп`янського РВП майор поліції Удовицький Д.В. перетнув кордон з Польшею та на власному автомобілі повертається до місця дислокації підрозділу. До свого пояснення полковник поліції ОСОБА_5 додав список особового складу з номерами мобільних телефонів, за якими він телефонував своїм підлеглим.
          Дисциплінарною комісією на виконання вимог ст. 27 Дисциплінарного статуту 20.05.2022 з використанням засобів електронної комунікації був здійснений виклик за допомогою: смс – повідомлень (акт огляду засобів електронної комунікації від 23.05.2022 № 380), месенджера "Ватсап" (акт огляду засобів електронної комунікації від 23.05.2022 № 381), месенджера "Вайбер" (акт огляду засобів електронної комунікації від 23.05.2022 № 383), месенджера "Телеграм" (акт огляду засобів електронної комунікації від 23.05.2022 № 384) та на електронну адресу (акт огляду засобів електронної комунікації від 23.05.2022 № 382) всіх 24 поліцейських, які перебувають на тимчасово окупованій РФ території, у тому числі, заявника, їх було запрошено 23.05.2022 до УГІ ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Студентська, 5/6, м. Харків, для надання письмових пояснень. Станом на 23.05.2022 вищевказані поліцейські Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області не прибули до ГУНП в Харківській області, про що було складено акт про відмову від надання пояснень від 23.05.2022 № 386.
          Дисциплінарною комісією у висновку вказано, що поліцейські Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області склали присягу на вірність Українському народові, згідно з якою присягали вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
          Комісією встановлено, що поліцейські Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області, стосовно яких проводилось дисциплінарне розслідування, також були ознайомлені з вимогами наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 що, у разі вчинення ними протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України в очах населення, керівництвом ГУНП в Харківській області до працівників буде прийматися безальтернативне рішення - звільнення з Національної поліції України.
           Також дисциплінарною комісією було встановлено, що поліцейськими, зокрема і позивачем, було порушено внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників підрозділів ГУНП в Харківській області, затверджений наказом ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 № 818.
          У ході проведення службового розслідування обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейських Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області, не встановлені.
          У свою чергу, під час судового розгляду справи позивач зазначив, що у період часу з 24.02.2022 по 09.03.2022 працівники Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області, в тому числі ОСОБА_1 , перебували на робочих місцях та виконували свої функціональні обов`язки, вказівки керівництва ВП та ГУ НП в Харківській області. Після 09.03.2022 військовослужбовці рф почали захоплення адміністративних будівель в тому числі відділу поліції. Особовий склад відділу поліції за командою керівника, погодженою з вищим керівництвом, був розпущений по домівках за місцем мешкання. Через деякий час працівником кадрового забезпечення ВП в месенджері "WhatsApp" було створено групу, де працівники Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області, в тому числі ОСОБА_1 , в період часу з 10.03.2022 по 07.04.2022 проставляли відмітки про їх місце перебування, підтверджували факт виходу на зв`язок, стан можливості виконання функціональних обов`язків, а також передавали інформацію щодо руху військової техніки зс рф через м. Куп`янськ Куп`янського районного відділу поліції. 
          З 07.04.2022 на території Куп`янського району Харківської області  зник мобільний зв`язок та електроживлення, через що позивач не мав можливості доступу до мережі Інтернет, а відповідно і не мав доступу до всіх можливих месенджерів.  
          З огляду на вказані вище обставини, позивачем також було наголошено на обставинах того, що жодного усного чи письмового наказу 28.04.2022 і в подальшому від керівництва Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області або керівництва вищого рівня про необхідність у строк до 30.04.2022 евакуюватися на підконтрольну Україні території та прибути до міста Харкова, він не отримував. 
          Зазначає, що 06.06.2022 ОСОБА_1 намагався виїхати до м. Харків, але блокпост військовослужбовців в районі с. Артемівка Чугуївського району не пропустив далі та розвернув назад в смт. Великий Бурлук з погрозою застосування зброї. 27.07.2022 через прикордонний пост "Плетенівка" виїхав до м. білгород  та далі через Польшу повернувся до України. 07.09.2022 нарешті потрапив до м. Харкова.
          На підтвердження вказаних обставин позивач надав суду відповідь на його звернення  Великобурлуцької селищної ради, про те, що  територія смт. Великий Бурлук знаходилася під окупацією збройними формуваннями агресора - російської федерації. Під час окупації мобільний зв`язок та Інтернет на території громади був відсутній з квітня 2022 року.
          Під час розгляду справи позивачем також було повідомлено суду про обставини того, що після повернення до міста Харкова 08.11.2022 позивач пройшов відповідні перевірки контролюючими службами, у тому числі поліграф. До матеріалів справи позивачем надано висновок спеціаліста про результати психофізіологічного опитування з використанням поліграфа   від 08.11.2022, згідно з висновками якого у ході опитування із застосуванням поліграфа   ОСОБА_1 пройшов опитування позитивно, будь-якої інформації, щоб свідчила про співпрацю зі збройними силами РФ не виявлено.
          Надаючи оцінку встановленим під час судового розгляду справи обставинам, поясненням позивача та підставам притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає, що матеріали службового розслідування не містять та відповідачем суду не надано належних доказів доведення позивачу усного наказу начальника Куп`янського РВП    від 28.04.2022 про евакуацію у строк до 30.04.2022 на підконтрольну територію України та прибуття за місцем дислокації підрозділу для несення служби, як і доказів наявності у позивача можливості евакуюватися з окупованої території у період з 28.04.2022 по 03.06.2022, тобто доказів відсутності на службі без поважних причин.
          Згідно ч. 3 статті 4 Дисциплінарного статуту передбачено, що наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.
          Відповідно до ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
          За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
          Приписами п. 30 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.
          Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.
          Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.
          У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.
          Згідно п. 2 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
          Згідно п.28 та п.130 статті 2 Закону України "Про електронні комунікації" електронна комунікація (телекомунікація) - передавання та/або приймання інформації незалежно від її типу або виду у вигляді електромагнітних сигналів за допомогою технічних засобів електронних комунікацій: технічні засоби електронних комунікацій - обладнання, у тому числі із встановленим програмним забезпеченням, станційні та лінійні споруди, призначені для організації електронних комунікаційних мереж.
          Отже особа, яка проводить службове розслідування та здійснює ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання до позивача застосованого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів поліції не зобов`язана впевнитись, чи призвело використання електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника до комунікації з особою відносно якої проводиться перевірка - а саме отримання ним відповідного наказу та дати такого отримання.
          Відповідно до п.7 ст.1-1 Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання правового режиму на тимчасово окупованій території України" тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.
          Під час розгляду справи встановлено, що до місця дислокації Головного управління Національної поліції в Харківській області позивач прибув 07.09.2022 після евакуації з тимчасово окупованої території через країни ЄС.
          Суд зазначає, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій 25.04.2022 № 75, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 квітня 2022 р. № 453/37789, було затверджено перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року.
          Згідно розділу VI "Харківська область" до них станом на 25.04.2022 було віднесено території Ізюмського району, а саме: 3) Борівська селищна територіальна громада, 5) Ізюмська міська територіальна громада: території Куп`янського району, а саме: 1) Великобурлуцька селищна територіальна громада: 3) Дворічанська селищна територіальна громада; 5) Куп`янська міська територіальна громада; 8) Шевченківська селищна територіальна громад.
          Водночас, судом встановлено, що позивач був позбавлений можливості здійснювати комунікацію відповідно до положень чинного в Україні законодавства. Що було обумовлено відсутністю у останнього можливості стабільно використовувати будь-які форми електронної комунікації (відсутність мобільного зв`язку від операторів України, відсутність можливості користування мережею Інтернет).
          В силу приписів статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком може вважатись лише винна, протиправна дія чи бездіяльність поліцейського.
          Відтак, враховуючи, що до суду не надано доказів належного повідомлення та ознайомлення позивача із наказами про необхідність прибуття до відповідного підрозділу та відсутність доказів можливості залишення останнім окупованої території, колегія суддів дійшла висновку, що вина позивача матеріалами службового розслідування не встановлена, а дисциплінарна комісія у цьому конкретному випадку не здійснила всебічного, повного та об`єктивного дослідження та встановлення обставин діяння позивача як поліцейського, а відтак до дисциплінарної відповідальності його притягнуто незаконно.
          Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
          Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
          З огляду на встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що висновки відповідача, з якими погодився суд першої інстанції, про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", ч.2 ст.19 Конституції України, п.1, 2, 4, 8, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 абзацу 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 № 242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 № 818, є такими, що не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.
          Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області  в частині застосування до  старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції.
          Зазначений вище наказ було реалізовано шляхом видання наказу ГУНП в Харківській області   № 288 о/с від 14.06.2022, яким вирішено звільнити старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції   ОСОБА_1 зі служби в поліції з 14.06.2022, отже вказаний наказ також є протиправним та підлягає скасуванню. 
          Враховуючи, що оскаржувані накази про звільнення підлягають скасуванню, а також те, що останнім робочим днем позивача було 14 червня 2022 року, позовна вимога позивача про поновлення його на посаді підлягає задоволенню шляхом поновлення  на службі в Національній поліції України майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області з 15.06.2022.
          Колегія суддів звертає увагу на те, що в апеляційній скарзі позивач, заявляючи вимогу про скасування рішення суду першої інстанції, просить суд задовольнити позовні вимоги шляхом викладення їх у первісній редакції позову, тобто, окрім іншого, просить суд зобов`язати Головного управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити суми грошового забезпечення за період 1 травня 2022 р. - 14 червня 2022 р. на користь ОСОБА_1 ;  зобов`язати Головного управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, за період з 15.06.2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України;  зобов`язати Головного управління Національної поліції України в Харківській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 додаткову винагороду, передбачену Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 168, за період із 24 лютого 2022 р. - 28 лютого 2022 р. за п`ять календарних днів лютого в розмірі 5357 грн та за період починаючи з 1 березня 2022 р. до дня закінчення воєнного стану та за весь час вимушеного прогулу в розмірі 30000 гривень щомісячно, як складову частину грошового забезпечення, визначеного позивачу на день звільнення.
          Водночас 15.01.2023 в суді першої інстанції позивачем заявлено вимогу про зменшення позовних вимог у вище перерахованій частині та таке зменшення прийнято судом першої інстанції згідно ухвали суду від 28.02.2023.
          Відповідно до ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. 
          Отже, збільшення позовних вимог в цій справі можливе не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання в суді першої інстанції, оскільки справа розглядалася в порядку спрощеного позовного провадження, в той час як на стадії апеляційного розгляду позивач такого права позбавлений в силу приписів КАС України. 
          За таких обставин, вимоги апеляційної скарги в частині збільшення позовних вимог  судом апеляційної інстанції не розглядаються, а тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.
          Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
          Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
          Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
          Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позову.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

                                                            ПОСТАНОВИВ:
          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
          Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2023 по справі № 520/8567/22 скасувати.
          Прийняти нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити.
          Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 295 від 03.06.2022 в частині застосування до старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції.
          Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 288 о/с від 14.06.2022 в частині звільнення старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області майор поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції з 14.06.2022.
          Поновити на службі в Національній поліції України майора поліції ОСОБА_1               на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП Головного Управління Національної поліції в Харківської області.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		І.С. Чалий	
Судді	   	В.В. Катунов    І.М. Ральченко   	
Повний текст постанови складено  14.07.2023.