Ухвала
02 серпня 2023 року
м. Київ
 
справа № 757/51183/21-ц
провадження № 61-11187ск23
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича на постанову Київського апеляційного суду від 08 червня 2023 року у справі за позовом приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2021 року приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Гненний  Д. А. звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ«ПриватБанк»), у якому просив, а саме:
- визнати недійсним та незаконним односторонній правочин, вчинений АТ КБ «ПриватБанк» щодо розірвання договору банківського обслуговування з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Д. А.; 
- визнати незаконними дії АТ КБ «ПриватБанк» по блокуванню доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д. А.; 
- зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» усунути перешкоди приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Гненному Д. А. у доступі до послуг Банку шляхом: 1) розблокування доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу; 2) відкриття поточних та спеціальних рахунків (в  кількості, з призначенням та у всіх відповідних валютах, що були відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д. А. станом на 27  липня 2021 року); 3) зняття всіх обмежень (арешт, блокування видаткових операцій, тощо) по користуванню банківськими рахунками; 4) відновлення доступу в особистому кабінеті до виписок по всім рахункам (відкритим і закритим) за всі роки, починаючи з моменту відкриття рахунків; 
- зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» публічно спростувати інформацію про розрив ділових відносин з позивачем та публічно поінформувати назагал про відновлення операцій за рахунками позивача шляхом публікації в газеті «Голос України» або «Урядовий Кур`єр» оголошення наступного змісту: «АТ КБ «ПриватБанк» спростовує інформацію про розрив ділових відносин з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Д. А. та інформує про відновлення операцій за рахунками, відкритими на ім`я останнього».
Вирішити питання про розподіл судових витрат.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року позов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д. А. задоволено.
Визнано недійсним односторонній правочин від 26 липня 2021 року, вчинений АТ КБ «ПриватБанк» щодо розірвання договору банківського обслуговування, з  приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Д. А.
Визнано незаконними дії АТ КБ «ПриватБанк» з 26 липня 2021 року по блокуванню доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д. А.
Зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» усунути перешкоди приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Гненному Д. А. у доступі до послуг банку шляхом: 1)  розблокування доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу; 
2) відкриття поточних та спеціальних рахунків (в кількості, з призначенням та у всіх відповідних валютах, що були відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д. А. станом на 27 липня 2021 року; 
3) зняття всіх обмежень (арешт, блокування видаткових операцій, тощо) по користуванню банківськими рахунками; 
4) відновлення доступу в особистому кабінеті до виписок по всім рахункам (відкритим і закритим) за всі роки починаючи з моменту відкриття рахунків.
Зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» публічно спростувати інформацію про розрив ділових відносин з позивачем та публічно поінформувати назагал про відновлення операцій за рахунками позивача шляхом публікації в газеті «Голос України» або «Урядовий Кур`єр» оголошення наступного змісту: «АТ КБ «ПриватБанк» спростовує інформацію про розрив ділових відносин з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Д. А. та інформує про відновлення операцій за рахунками відкритими на ім`я останнього».
Постановою Київського апеляційного суду від 08 червня 2023 року рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
У липні 2023 року приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Гненний  Д. А. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати постанову апеляційного суду, рішення суду першої інстанції залишити в силі.
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19  грудня 1997 року).
Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Предметом касаційного оскарження є судове рішення, ухвалене у справі про визнання недійсним правочину щодо розірвання договору банківського обслуговування, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії.
Отже, зазначена справа є справою незначної складності, не є справою, яка підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справою, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).
Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.
З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, а також значення справи для сторін, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
У касаційній скарзі приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Гненний  Д. А. посилається на те, що зазначена справа має для нього виняткове значення, оскільки пов`язана з його професійною діяльністю.
Таке обґрунтування наявності виключних випадків для відкриття касаційного провадження у малозначній справі не можна вважати належним, оскільки воно не містить пояснення, які саме обставини визначають зазначену справу як таку, що має виняткове значення для особи, яка подала касаційну скаргу. Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права із зазначенням підстав касаційного оскарження є виконанням вимог щодо оформлення касаційної скарги відповідно до статей 389, 392 ЦПК України і не вказує на те, що зазначена справа має виняткове значення для приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного  Д. А.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє                             у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича на постанову Київського апеляційного суду від 08 червня 2023 року у справі за позовом приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії.
Копію ухвали, разом з доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подавала касаційну скаргу. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді                                                                                                                       М. М. Русинчук
                                                                                                                                   Н. О. Антоненко
І. О. Дундар