ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

13 вересня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 340/1282/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від  28 квітня 2023 року (суддя Брегей Р.І.) в справі № 340/1282/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом  до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області (далі – ГУ ДСНС) про: 
           1) визнання протиправними дій щодо відмови у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі – ГУ ПФУ) оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року для перерахунку пенсії;
           2) зобов`язання підготувати та надати до ГУ ПФУ довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення та перерахунку з 01 лютого 2020 року пенсії; 
           3) зобов`язання підготувати та надати до ГУ ПФУ довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2021 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення та перерахунку з 01 лютого 2021 року пенсії; 
4) зобов`язання підготувати та надати до ГУ ПФУ довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2022 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення та перерахунку з 01 лютого 2022 року пенсії; 
5) зобов`язання підготувати та надати до ГУ ПФУ довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2023 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення та перерахунку з 01 лютого 2023 року пенсії.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2023 року позов задоволено частково, визнано протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області стосовно виготовлення і надіслання до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для обчислення пенсії за грошовим забезпеченням станом на 29 січня 2020 року для її перерахунку з 01 лютого 2020 року; зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області виготовити і надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для обчислення пенсії за грошовим забезпеченням станом на 29 січня 2020 року для її перерахунку з 01 лютого 2020 року, врахувавши, що розміри посадових окладів, окладів за військовим званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму у сумі 2102 грн. на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14; відмовлено у задоволені позову в іншій частині вимог.
          В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення, ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог, в задоволенні яких відмовлено судом першої інстанції.
          Вважає, що судом першої інстанції неправильно тлумачено положення пункту 4 постанови № 704, адже законами про Державний бюджет на 2021, 2022, 2023 роки установлені збільшені розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб порівняно з встановленим на 2020 рік прожитковим мінімумом, а при визначенні посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням підлягає саме прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів.    
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги. 
Справа судом розглянута  без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з  наступних підстав.
          Судом першої інстанції встановлено, що з 2003 року позивач перебуває на обліку ГУ ПФУ як пенсіонер по лінії Державної служби України з надзвичайних ситуацій і отримує пенсію на підставі  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
Відповідач надіслав до ГУ ПФУ довідку про розмір грошового забезпечення позивача, що враховується для перерахунку пенсії, станом на  05 березня 2019 року.
Обчислюючи суми посадового окладу і окладу за військовим званням, відповідач керувався розміром прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлено на 01 січня 2018 року (1762 грн.). З урахуванням величини посадового окладу і окладу за військовим званням встановлюються суми надбавок й премію.
16 лютого 2023 року відповідач відмовив у виготовленні довідок про грошове забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01 січня 2020 року,  01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року і 01 січня 2023 року з тієї підстави, що діє припис нормативно-правового акту Уряду України, яким встановлено, що для обчислення посадового окладу і окладу за спеціальне звання враховується прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на  01 січня 2018 року; грошове забезпечення військовослужбовців не збільшилось у 2020-2023 роках.
          Врахувавши, що працівники ГУ ДСНС отримують грошове забезпечення, яке відноситься до форми оплати праці, а нарахування і форма оплати праці регулюється спеціальним законом, яким є  Кодекс цивільного захисту України та яким встановлено, що посадовий оклад і оклад за військовими (спеціальними) званням обчислювався з урахуванням прожиткового мінімуму, а за законами про Державний бюджет встановлено окрему величину (2102 грн.) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, оскільки мова йде про встановлення розміру однієї складової грошового забезпечення, загальний розмір якої (складової) і якого (забезпечення) у рази перевищує прожитковий мінімум для працездатних осіб (2270 грн., 2481 грн., 2684 грн.), суд першої інстанції дійшов висновку, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму у сумі 2102 грн. на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
Відповідно, суд першої інстанції вважав, що у відповідача виник обов`язок виготовити і надіслати до ГУ ПФУ довідку про розмір грошового забезпечення для обчислення пенсії за грошовим забезпеченням станом на 29 січня 2020 року для її перерахунку з  01 лютого 2020 року.
Оскільки грошове забезпечення у 2021-2023 роках не зазнало змін по відношенню до 2020 року (прожитковий мінімум, який враховується для обчислення посадового окладу і окладу за звання, не збільшився), суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову щодо позовних вимог, які стосуються інших періодів. 
          Здійснюючи апеляційний перегляд справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд визнає приведений висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 отримує пенсію за вислугу років відповідно до  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року №2262-ХІІ як пенсіонер Державної служби з надзвичайних ситуацій України, перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Кіровоградській області.
Позивач 07 лютого 2023 року звернувся до ГУ ДСНС із заявою про підготовку та направлення до ГУ ПФУ в Кіровоградській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для перерахунку пенсії.
ГУ ДСНС листом від 16 лютого 2023 року № 5502-1066/5517.1 повідомлено позивача про відсутність підстав для видачі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії у зв`язку з відсутністю факту підвищення посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, а при визначенні розміру посадового окладу застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 01 січня 2018 року. 
Спірнім під час апеляційного перегляду справи є питання наявності правових підстав для застосування відповідачем при обчисленні грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії як розрахункової величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року. 
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною першою  статті 15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»  пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
Преамбулою  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» №2262-XII від 09 квітня 1992  року (далі - Закон № 2262-XII) передбачено, що держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію за цим  Законом, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного  законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
Згідно з частинами першою, третьою   статті 1-1 Закону № 2262-XII  законодавство про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим  Законом, базується на  Конституції України  і складається з цього  Закону,  Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування»  та інших нормативно-правових актів України, прийнятих відповідно до цих законів.
Зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим  Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього  Закону  та  Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Відповідно до  статті 10 Закону №2262-XII  призначення і виплата пенсій особам, зазначеним у  статті 1-2 цього Закону, які мають право на пенсійне забезпечення на умовах цього  Закону, здійснюються органами Пенсійного фонду України.
Згідно з частиною вісімнадцятою   статті 43 Закону № 2262-XII  у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Частиною четвертою  статті 63 Закону № 2262-XII  передбачено, що призначені за цим  Законом  пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим  Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим  Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Тобто, Кабінету     Міністрів України        надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів складових грошового забезпечення для такого перерахунку.
Кабінетом Міністрів України постановою від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393» затверджено Порядок № 45.
Пунктом 1 Порядку №45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до  Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із  Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Кабінетом Міністрів України 30 серпня 2017 року ухвалено постанову № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - постанова № 704), якою, зокрема, затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, додаткові види грошового забезпечення та розміри надбавки за вислугу років, у тому числі військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу. Ця постанова набрала чинності з 01 березня 2018 року.
Відповідно до пункту 4 постанови № 704 у редакції, чинній до 24 лютого 2018 року, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
У свою чергу додатки 1, 12, 13, 14 до пункту 4 постанови №704 містили примітки, у яких в якості розрахункової величини зазначений розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року).
24 лютого 2018 року набрала чинності постанова №103, якою пункт 4 постанови №704 викладено в новій редакції: «Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.»
Отже, з 24 лютого 2018 року змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме  замість «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року)» передбачено використання «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня 2018 року».
Водночас, зміст приміток до додатків 1, 12, 13 і 14 до постанови №704 не приведено у відповідність з положенням пункту 4 цієї   постанови,  такими примітками передбачено використання розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року).
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року в справі №826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пунктів 5 і додатка 2 Порядку №45.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2020 року в справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови №103, яким внесено зміни до пункту 4 постанови №704.
Відповідно до пункту 4 постанови №704, яка діяла до внесення змін, та вимог пункту 1 приміток Додатку 1 та пункту примітки Додатку 14 до цієї  постанови, розміри посадового окладу та окладу за військовими (спеціальними) званнями з 29 січня 2020 року мають визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого  законом  на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
Таким чином, пунктом 4 постанови №704 визначено граничну нижню величину, яка береться для розрахунку посадового окладу, що складає розмір прожиткового мінімуму, встановленого на 1 січня відповідного року, але не менше 50% мінімальної заробітної плати станом на 1 січня відповідного року. Тобто, у випадку, коли у календарному році, в якому застосовується відповідна норма зазначеного підзаконного нормативно-правового акту, 50% розміру мінімальної заробітної плати перевищують прожитковий мінімум, 50% розміру мінімальної заробітної плати стають розрахунковою величиною для обрахунку посадових окладів та окладу за військовими (спеціальними) званнями.
Водночас, пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону  України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06 грудня 2016 року № 1774-VIII (далі – Закон №1774-VIII), який набрав чинності 01 січня 2017 року, передбачено, що після набрання чинності цим  Законом  мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 01 січня 2017 року.
Положення пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1774-VIII були чинними як на дату прийняття постанови №704, так і станом на дату набрання законної сили судовим рішенням в справі № 826/6453/18 про визнання протиправним та скасування пункту 6 постанови №103, яким внесено зміни до пункту 4 постанови №704. (29 січня 2020 року), та неконституційними не визнавалися.
Враховуючи юридичну силу законів та підзаконних нормативно-правих актів, яким є постанова №704, місце таких в системі нормативно-правових актів, суд доходить до висновку, що при розв`язанні колізії між нормами пункту 3  розділу ІІ Закону №1774-VIII  та пункту 4 постанови №704, у редакції до внесення змін постановою №103, перевагу слід надати положенням  Закону як акту вищої юридичної сили з урахуванням принципу верховенства права, закріпленого у  статті 8 Конституції України.
Отже, згідно з постановою №704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такі ж правила діють при визначенні грошового забезпечення для перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби.
При вирішенні питання можливості при обчисленні грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії застосування як розрахункової величини для обчислення посадового окладу та окладу за спеціальним (військовим) званням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.
У розумінні статті 6 Закону України «Про державні соціальні стандарти та соціальні гарантії» від 05 жовтня 2000 року № 2017-III (далі – Закон № 2017-III) прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти, є базовим державним соціальним стандартом.
          Прожитковий мінімум встановлюється на певний час законами про Державний бюджет на відповідний рік.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14 листопада 2019 року №   294-IX (далі -  Закон № 294-ІХ) установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2020 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2189 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня - 2197 гривень, з 1 грудня - 2270 гривень.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15 грудня 2020 року № 1082-IX  (даної – Закон № 1082-ІХ) установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 2189 гривень, з 1 липня - 2294 гривні, з 1 грудня - 2393 гривні, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень, з 1 липня - 2379 гривень, з 1 грудня - 2481 гривня; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами: з 1 січня - 2102 гривні.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02 грудня 2021 року № 1928-IX  (даної – Закон № 1928-ІХ) установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 2393 гривні, з 1 липня - 2508 гривень, з 1 грудня - 2589 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 1 січня - 2481 гривня, з 1 липня - 2600 гривень, з 1 грудня - 2684 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів: з 1 січня - 2102 гривні.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03 листопада 2022 року № 2710-IX  (даної – Закон № 2710-ІХ) установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2589 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб - 2684 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів - 2102 гривні.
Як вказано вище, позивач є пенсіонером по лінії ДСНС, тобто розмір пенсії має обчислюватися з грошового забезпечення, встановленого за відповідною посадовою осіб рядового та начальницького складу служби цивільного захисту.
При цьому спеціальним законом, яким регулюється питання визначення посадових окладів працівників ДСНС, є Кодекс цивільного захисту України та відповідна постанова Кабінету Міністрів України.
Таким чином, для визначення посадових окладів працівникам служби цивільного захисту у 2021-2023 роках має застосовуватися прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів - 2102 гривні, як це встановлено статтею 7 Закону № 1082-IX, статтею 7 Закону  № 1928-ІХ, статтею 7 Закону № 2710-ІХ.
Відтак, суд погоджує висновок суду першої інстанції, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями працівників служби цивільного захисту у 2021-2023 роках визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму у розмірі  2102 грн. на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14, тобто грошове забезпечення у 2021-2023 роках не зазнало змін по відношенню до 2020 року, оскільки прожитковий мінімум, який враховується для обчислення посадового окладу і окладу за звання, не збільшився.
Враховуючи, що законами про Державний бюджет на 2021 рік, на 2022 рік та на 2023 рік встановлений спеціальній розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, на рівні 2102 гривні, а також оскільки не підвищувались посадові оклади та оклади за спеціальним (військовим) званням діючим військовослужбовцям із застосуванням іншої розрахункової величини, що власне й є підставою для перерахунку пенсії цій категорії осіб, суд погоджує висновок суду першої інстанції про відсутність у відповідача підстав для надання позивачу довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії із зазначенням розміру посадового окладу та окладу за спеціальним (військовим) званням із врахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року та 01 січня 2023 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.  
Доводи апелянта стосовно неправильного тлумачення судом першої інстанції положень пункту 4 постанови № 704, адже законами про Державний бюджет на 2021, 2022, 2023 роки установлені збільшені розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб порівняно з встановленим на 2020 рік прожитковим мінімумом, а при визначення посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням підлягає саме прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, спростовані приведеними вище висновками суду.    
Стосовно посилання апелянта на висновок Верховного Суду, викладений в постанові в справі 160/2775/22, суд зазначає, що висновки Верховного Суду в справі № 160/2775/22 не є застосовними до спірних в цій справі правовідносин, позаяк в справі № 160/2775/22 спірним було питання видачі довідки для перерахунку пенсії особі, яка отримує пенсію по лінії Міністерства оборони України, із врахування прожиткового мінімуму, встановленого законом за 01 січня відповідного року, тоді як в цій справі позивач отримує пенсію як працівник служби цивільного захисту, а оплата праці правників служби цивільного захисту здійснюється за спеціальним законом, тобто для визначення розміру посадового окладу цих осіб у 2021-2023 роках застосовується розмір прожиткового мінімуму - 2102 грн. 
Також суд звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 05 квітня 2023 року у справі №340/3604/22, відповідно до якого у 2022 році для обчислення посадових окладів і окладів за звання військовослужбовців треба застосовувати прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2481 грн. При цьому суд касаційної інстанції обґрунтував такий висновок тим, що Закон України «Про Державний бюджет України на  2020 рік», Закон України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» та Закон України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» не містить застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення на 2020-2022 роки, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2018 року.
Разом з тим, суд не застосовує ці висновки Верховного Суду, адже, як вище зазначено, законодавцем у статті 7 Закону № 1082-IX, статті 7 Закону  № 1928-ІХ, статті 7 Закону № 2710-ІХ чітко визначено, що для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, застосовується у 2021-2023 роках прожитковий мінімум у розмірі 2102 гривні.
В частині задоволених позовних вимог рішення суду першої інстанції не оскаржене, тому в апеляційному порядку на переглядається. 
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Оскільки ця справа є справою незначної складності у розумінні частини шостої статті 12 КАС України, розглянута за  правилами спрощеного позовного провадження та не відноситься до справ, які відповідно до КАС України  розглядаються за правилами загального позовного провадження,  судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9,   242, 243,   308, 311,  315,   316,   321,   322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд   
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від  28 квітня 2023 року в справі № 340/1282/23 залишити без задоволення
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від  28 квітня 2023 року в справі № 340/1282/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати ухвалення 13 вересня 2023 року та відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
          Повне судове рішення складено 13 вересня 2023 року.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко