СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року                                  м. Харків                        Справа № 922/604/23  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Бородіна Л.І., суддя Здоровко Л.М. , суддя  Лакіза В.В.,
за участю секретаря судового засідання Садонцевої Л.К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк", м. Київ, 
на рішення Господарського суду Харківської області від 10.05.2023, ухвалене у приміщенні Господарського суду Харківської області в м. Харкові, повний текст якого складений 22.05.2023 (суддя Пономаренко Т.О.), 
у справі №922/604/23
за позовом: Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк", м. Київ,
до відповідача: Комунального підприємства "Муніципальна охорона", м. Харків, 
про стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Харківської області звернулось АТ КБ "ПриватБанк" з позовною заявою про стягнення з КП "Муніципальна охорона" збитків у розмірі 275000,00грн, а також витрат по сплаті судового збору у розмірі 4125,00грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування від 04.09.2013 №116/13/П в частині здійснення спостереження та забезпечення прибуття наряду ГС на об`єкт САНА7842, розташований у будівлі лікарні за адресою: Харківська обл., смт Печеніги, вул. Незалежності, буд.59. 
Рішенням Господарського суду Харківської області від 10.05.2023 у справі №922/604/23 у задоволенні позовних вимог АТ КБ "ПриватБанк" до КП "Муніципальна охорона" про стягнення збитків відмовлено.
Рішення суду першої інстанції з посиланням на ст. ст. 22, 623, 651 ЦК України, ст. 225 ГК України мотивовано тим, що відповідно до Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019, визначеного сторонами в Додатковій угоді №64, досягнута домовленість про договірну ціну за охорону за місяць по кожному об`єкту банку замовника, в перелік об`єктів включено банкомат САНА7842 (п.53), розташований в будівлі лікарні за адресою: Харківська обл., смт. Печеніги, вул. Незалежності, буд.59. При цьому, доказів підписання сторонами вказаного Додатку матеріали справи не містять. Оскільки відповідно до Додаткової угоди №64 всі інші умови Договору сторони залишили без зміни, в даному випадку діє пункт п.4.1.2 Договору, згідно якого у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації, або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, виконавець зобов`язаний негайно направити наряд ГЗ та забезпечити його прибуття на об`єкт для встановлення причини її спрацювання в термін що не перевищує 5 хвилин (м. Харків), 10 хвилин (Харківська область). Так як банкомат САНА7842 (п.53) розташований на території Харківської області за адресою: смт Печеніги, вул. Незалежності, буд. 59, відповідачем не було порушено умов договору про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування №116/13/П від 04.09.2013 в частині здійснення спостереження та забезпечення прибуття наряду ГС на об`єкт САНА7842, оскільки група затримання до охоронюваного об`єкту прибула о 02:24:03, що не перевищує 10 хвилин. Також суд першої інстанції зазначив, що доказів завдання позивачу прямих дійсних збитків у заявленому до стягнення розмірі матеріали справи не містять.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, АТ КБ "ПриватБанк" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій  просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 10.05.2023 у справі №922/604/23 та ухвалити нове рішення, яким позов АТ КБ "ПриватБанк" задовольнити у повному обсязі; судові витрати покласти на відповідача.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що Додатком №1,2/116/13/п_ 10 від 01.10.2019, який є невід`ємною частиною договору від 04.09.2013 №116/13/П, визначено дислокації та розрахунок вартості охорони об`єктів Харківського ГРУ АТ КБ "ПриватБанк", які охороняються КП "Муніципальна охорона"(охорона банкоматів та терміналів самообслуговування, що розташовані в м. Харкові та Харківській області) з 01.10.2019, час прибуття ГШР на об`єкт охорони. Зокрема, згідно п.53 Додатку №l,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 в перелік об`єктів включено банкомат САНА7842, розташований в будівлі лікарні за адресою: Харківська обл., смт Печеніги, вул. Незалежності, буд.59, та знаходиться під охороною 8-8 з визначеним часом прибуття по об`єкту охорони - 5/4 хв. Також, у п.53 Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 встановлений розмір майнової відповідальності, який становить 275000грн. Додаток №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 підписаний представником відповідача - директором КП "Муніципальна охорона" Шовкопляс М.І. шляхом накладення ЕЦП. Скаржник зазначає, що представник відповідача не спростовував факт підписання відповідачем Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 до Договору №116/13/П від 04.09.2013. Отже, погодивши Додаток №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019, який с невід`ємною частиною саме Договору №116/13/п від 04.09.2013, відповідач був ознайомлений зі всіма його договірними умовами в тому числі - час прибуття ГШР на об`єкт охорони, а тому вважаються логічним дії сторони, що з підписанням додатку, сторона своїм підписом засвідчує ознайомлення та погодження з його повним змістом та умовами. Апелянт наголошує, що прибуття групи реагування до охоронюваного об`єкту САНА7842 згідно Журналу подій та наданої відповідачем відповіді відбулося зі спливом 5/4хв, що визначені Додатком №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019. Скаржник зазначає, що 30.12.2021 в період часу з 2:00 до 2:30 години невідомими зловмисниками здійснено посягання на охоронюваний об`єкт, а саме банкомат САНА7842, внаслідок злочинних дій банкомат зазнав значні пошкодження, подальше відновлення та використання якого неможливе, та здійснено крадіжку грошових коштів банку на суму 816400,00грн. Враховуючи, що внаслідок неналежного виконання відповідачем обов`язків, що встановлені договором, позивачеві завдано збитки, а також те, що Додатком №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 передбачено матеріальну відповідальність відповідача не більше 275000,00грн, то відповідач повинен відшкодувати позивачу завдані збитки у вказаному розмірі. 
До апеляційної скарги позивачем додано копію Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 до Договору №116/13/П від 04.09.2013, протокол створення та перевірки підписання кваліфікованим електронним підписом  Додаткової угоди №64 та Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019.
02.08.2023 на електронну пошту Східного апеляційного господарського суду від АТ КБ "ПриватБанк" надійшла заява, в якій позивач просить долучити електронний доказ "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів.pdf" (файл pdf) до матеріалів справи та оглянути його у судовому засіданні. До заяви апелянтом додано електронний доказ "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів.pdf" (файл pdf) та протокол створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису від 02.08.2023.
06.09.2023, до початку судового засідання, на електронну пошту Східного апеляційного господарського суду від АТ КБ "ПриватБанк" надійшли додаткові пояснення, в яких апелянт уточнює, що на момент скоєння злочину у банкоматі САНА7842 знаходились три касети з купюрами номіналом 200грн на загальну суму 816400,00грн (остання інкасація банкомата здійснювалася 28.12.2021 на загальну суму 1,2млн грн). Після складання відповідних документальних матеріалів грошові кошти на загальну суму 557400грн після вибуху залишились у зруйнованих касетах та поза касетами. Позивач зазначає, що вартість відновлення банкомату CAHA7842 складає 120000грн, балансова вартість банкомату CAHA7842 станом на 05.01.2022 складає 1720грн. Також, згідно висновку Департаменту із роботи з претензіями та системної інтеграції терміналів ГО (розбір недостач ID-694203), недостача по банкомату CAHA7842 в період інкасації з 28.12.2021 по 30.12.2021 складає 259000грн. Таким чином, за доводами позивача, фактична матеріальна шкода, заподіяна АТ КБ "ПриватБанк", складає 380720грн, а саме: вартість робіт з відновлення банкомату - 120000грн; балансова вартість банкомату - 1720грн, сума викрадених коштів - 259000 грн. Претензія, що була надіслана КП "Муніципальна охорона", про відшкодування шкоди включала розмір викрадених коштів - 259000грн, та балансову вартість банкомату 1200грн. На підставі вказаного позивач зазначає, що сума заподіяних збитків у розмірі 260120,00грн є обґрунтованою, підтвердженою належними доказами та підлягає стягненню з відповідача.

Представники сторін до судового засідання, 06.09.2023, не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать довідки про доставку електронного листа до Електронних кабінетів АТ КБ "ПриватБанк"  та КП "Муніципальна охорона" 24.08.2023 о 13:40 годині. 
Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Оскільки в матеріалах справи наявні докази повідомлення сторін про дату, час та місце розгляду справи, а також те, що явка представників сторін не визначалася обов`язковою, судова колегія дійшла висновку про розгляд справи за відсутності представників сторін.
Крім того, відповідач не скористався правом на подання відзиву.
Враховуючи положення ч. 3 ст. 263 ГПК України, відповідно до якого відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції, судова колегія дійшла висновку про розгляд справи за наявними матеріалами. 

Розглянувши заяву апелянта про долучення доказу "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів.pdf" (файл pdf), судова колегія зазначає про таке. 
Згідно з ч. ч. 1, 3  ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Господарським процесуальним законодавством передбачено чіткий порядок надання доказів до суду.
Так, відповідно до ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду; відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Згідно з ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Враховуючи зазначене, всі докази позивачем повинні бути надані до суду першої інстанції.
Разом з тим, звертаючись до суду апеляційної інстанції з клопотанням про долучення нових доказів позивачем не обґрунтовано підстав порушення порядку подання доказів до суду, не надано доказів неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Судова колегія зауважує, що здобуття нових доказів на стадії апеляційного перегляду справи суперечить основоположним принципам змагальності та рівності сторін господарського судочинства. Обставин об`єктивної неможливості подання вказаних доказів до суду першої інстанції та, відповідно, наявності виняткового випадку для прийняття судом апеляційної інстанції нових доказів, заявником не доведено.
Крім того, судова колегія зауважує, що Додаток №1, 2/116/13/п_10 "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів Харківського ГРУ АТ КБ "ПриватБанк", які охороняються КП "Муніципальна охорона" (охорона банкоматів та терміналів самообслуговування, що розташовані в м. Харкові та Харківській області)" до Договору від 04.09.2013 №116/13/П вже наданий позивачем разом з позовною заявою та міститься в матеріалах справи. 
Враховуючи викладене, клопотання позивача про долучення доказів не підлягає задоволенню.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши повноту встановлених судом першої інстанції обставин справи та доказів на їх підтвердження, їх юридичну силу та доводи апеляційної скарги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

З матеріалів справи судом встановлено, що 04.09.2013 між КП "Муніципальна охорона" (виконавцем) та ПАТ КТ "ПриватБанк" (замовником) укладений договір про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування №116/13/П, відповідно до п. 2.1 якого за цим договором виконавець здійснює в інтересах замовника: спостереження за станом та технічне обслуговування сигналізації, що встановлена на банкомат, терміналі самообслуговування замовника, адреси місць розташування яких визначені у дислокації (додаток №1), що є невід`ємною частиною цього Договору (п.2.1.1); у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації банкомата, терміналу самообслуговування, забезпечує реагування груп затримання для встановлення причин його надходження в строки, а в разі необхідності — припинення правопорушення або злочину на об`єкті (п.2.1.2).
Згідно з п. 2.2 договору виконавець надає послуги за даним договором з моменту здачі сигналізації, що встановлена на банкомат, терміналі самообслуговування під спостереження і до зняття її з-під спостереження.
Пунктом 3.1 договору визначено, що ціна послуг за цим договором є договірною і визначається сторонами в розрахунку (додаток №2 з нумерацією через дріб до договору) та протоколі узгодження договірної ціни (додаток №4 до договору), які є невід`ємною частиною цього Договору.
Вартість послуг по договору за кожний окремий місяць розраховується сторонами на підставі дислокації (додаток 1 до договору) та розрахунку (додаток 2 до договору), відповідно до кількості годин надання цих послуг в кожному окремому місяці та їх вартості (п. 3.5 договору).
Положеннями п. 4.1 договору встановлено обов`язки виконавця, зокрема: здійснювати спостереження за станом сигналізації, встановленої на банкомат, терміналі самообслуговування, у визначений договором період; у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації, або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, негайно направити наряд ГЗ та забезпечити його прибуття на об`єкт для встановлення причини її спрацювання в термін, що не перевищує 5 хвилин (м. Харків), 10 хвилин (Харківська область). В разі потреби приймати заходи щодо протидії злочинним посяганням на майно та персонал замовника; за кожним фактом спрацювання сигналізації, або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування. старший групи реагування (затримання) про прибуття до об`єкту банку зобов`язаний негайно інформувати замовника шляхом телефонного дзвінка в його диспетчерську службу за номером, вказаним в пп. 4.1.3 договору. Виконавець несе відповідальність за фіксацію інформації про час прибуття групи до охоронюваного об`єкту (якщо не здійснено затримання зловмисника в місці вчинення посягання); інформувати уповноважену особу замовника про спрацювання засобів сигналізації, що встановлені на банкомат, терміналі самообслуговування, про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, а також про невзяття банкомату, терміналу самообслуговування під охорону протягом 30 хвилин з моменту санкціонованого відключення. При цьому представники виконавця здійснюють заходи по охороні банкомату, терміналу самообслуговування до поновлення їх охорони за допомогою засобів сигналізації.
Підпунктом 6.1.1 договору визначено, що за невиконання взятих на себе зобов`язань за цим договором у період знаходження банкомату, терміналу самообслуговування під спостереженням виконавець несе повну майнову відповідальність перед замовником за завдані йому прямі дійсні збитки, які включають балансову вартість пошкодженого банкомату, терміналу самообслуговування або вартість його відновлювального ремонту, а також суму викрадених грошових коштів.
При цьому виконавець добровільно сплачує суму завданих збитків в розмірі, що визначається в порядку, передбаченому п.6.1.3 (пп.6.1.2 договору).
Відповідно до пп. 6.1.3 договору при наявності письмової заяви замовника про заподіяні збитки, викликані злочинним посяганням на майно та персонал замовника, уповноважені представники виконавця та замовника зобов`язані брати участь у визначенні розміру цих збитків на день події.
Положеннями пп. 6.1.4 договору визначено, що розмір майнової відповідальності виконавця підтверджується підписаним сторонами двостороннім актом та відповідними бухгалтерськими документами замовника. В разі незгоди однієї із сторін з розміром майнової відповідальності, сторони погодили їх визначення шляхом звернення до суду. Оплата судових витрат здійснюється за рахунок ініціатора такого звернення.
Даний договір набирає чинності з 04.09.2013 та є чинним до 04.09.2014, а в частині обов`язків сторін, що виникають під час дії договору – до повного їх виконання сторонами. Якщо за один місяць до закінчення строку дії договору жодна із сторін не повідомить іншу сторону про припинення дії договору, дія цього договору вважається продовженою за згодою обох сторін на кожний наступний рік (п. 12.1 договору).
Пунктом 12.3 договору визначено, що невід`ємною частиною цього договору є також всі додаткові угоди до нього за умови, якщо вони складені у письмовій формі і підписані сторонами.
Договір про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування від 04.09.2013 №116/13/П підписаний представниками замовника та виконавця та скріплений печатками сторін.

Додатковою угодою від 01.03.2014 б/н до договору "Про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування" від 04.09.2013 №116/13/П визначено, що у зв`язку з включенням до переліку охоронюваних об`єктів, зокрема, банкомат, розташований за адресою: Харківська область, Чугуївський район, смт Печеніги, вул. Леніна, 59, доповнено договір додатками №1/37-№1/59 та №2/37-№2/59.
01.10.2019 між КП "Муніципальна охорона" (виконавцем) та АТ КТ "ПриватБанк" (замовником) укладена додаткова угода №64 до договору "Про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування" від 04.09.2013 №116/13/П", якою сторонами досягнута домовленість про договірну ціну за охорону за місяць по кожному об`єкту банку замовника, згідно Додатку №1, 2/116/13/п_10 від 01.10.2019 з 01.10.2019; Додаток №1, 2/116/13/п_10 від 01.10.2019 вступає в дію з 01.10.2019. Всі інші умови зазначеного вище договору сторони погодили залишити без змін. Ця додаткова угода є невід`ємною частиною договору.
Додатком №1, 2/116/13/п_10 "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів Харківського ГРУ АТ КБ "ПриватБанк", які охороняються КП "Муніципальна охорона" (охорона банкоматів та терміналів самообслуговування, що розташовані в м. Харкові та Харківській області)" до Договору від 04.09.2013 №116/13/П, що діє з 01.10.2019, в п.53 визначено про взяття під охорону об`єкта САНА7842, що розташований за адресою: м.Печеніги, вул. Незалежності, 59 (лікарня), з годинами охорони за добу – 8-8, фактична дата взяття об`єкту під охорону – 04.09.2013, вартість охорони в місяць – 595,1грн, час прибуття ГШР, день 6-22/ніч 22-6 – 5/4хв; майнова відповідальність – 275000,00грн.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, 30.12.2021 о 02:15:55 год зафіксовано спрацювання сигналу "Тривога" на об`єкті САНА7842, що розташований за адресою: м.Печеніги, вул. Незалежності, 59, що зафіксовано у журналі подій. 
Після надходження сигналу "Тривога" о 02:16:37 год здійснено виїзд групи затримання відповідача на об`єкт охорони банкомату САНА7842, розташованого за адресою: Харківська обл., смт Печенегі, вул. Незалежності, буд.59, про що зафіксовано у журналі етапів обробки подій. 
В журналі етапів обробки подій зафіксовано, що прибуття групи затримання до охоронюваного об`єкту відбулося о 02:24:03, тобто через 8 хв 8 с з моменту спрацювання сигналу "Тривога".
Як зазначає позивач, 30.12.2021 в період часу з 2:00 до 2:30 години невідомими зловмисниками здійснено посягання на охоронюваний об`єкт, а саме: банкомат САНА784289, який розміщено в будівлі лікарні за адресою: Харківська обл., смт Печеніги, вул. Незалежності, буд. 59, та внаслідок злочинних дій банкомат отримав значні пошкодження, подальше відновлення та використання якого неможливе, та здійснено крадіжку грошових коштів банку на суму 816400,00грн.
30.12.2021 працівниками правоохоронних органів складений протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) та внесено відомості про правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 12021221240000902 та номером 12021221240000903, згідно з якими 30.12.2021 до Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшла інформація від операторів служби "102" про те, що 30.12.2021 за адресою: Харківська область, Чугуївський район, смт Печеніги, вул. Незалежності, 59, невідомі особи шляхом підриву пошкодили банкомат "ПриватБанк" та викрали грошові кошти, завдавши тим самим матеріальних збитків. 
За змістом зберігальної розписки від 30.12.2021 керівництвом Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області передано на відповідальне зберігання заступнику керівника СБ Північно-Східного МРУ ПриватБанк Кірєєву В.В. грошові кошти у сумі 557400грн.
Згідно з актом  приймання-передачі грошових коштів в сховище Департаменту регіональної каси перерахунку в м. Харкові від 30.12.2021, складеним працівниками банку та інспектором ПЦН КП "Муніципальна охорона", 30.12.2021 о 2:15 невідомі зловмисники з використанням вибухового пристрою підірвали банкомат САНА7842 Wincor Nixdorf ProCash 2050(4)хе вуличного типу, встановлений у приміщенні Печенізької лікарні, за адресою: Харківська область, сел. Печеніги, вул. Незалежності, буд. 59. У банкоматі виявлено три касети з коштами, при перерахунку коштів загальна сума становить 557400грн, номіналом у 200грн кожна: в 1-й касеті знаходилося 1360шт. на суму 272000грн; в 2-й касеті знаходилося 1361шт. на суму 272200грн; в 3-й касеті знаходилося 66шт. на суму 13200грн. Вказана сума комісією перерахована та передана заступником керівника управління безпеки з організації охорони з макрорегіону ГО Кірєєвим В.В. до Департаменту регіональної каси перерахунку у м. Харкові.
За твердженнями позивача, остання інкасація банкомата здійснювалася о 12:24:40 год 28.12.2021 на загальну суму 1,2 млн грн. Згідно акту приймання-передачі грошових коштів для зберігання від 30.12.2021, на місці злочину було знайдено 557400,00грн.
Відповідно до довідки АТ КБ "ПриватБанк"  балансова вартість банкомату САНА 7842 станом на 05.01.2022 становить 1720,00грн.
Позивачем складено та підписано акт про розмір майнової шкоди, заподіяної в результаті викрадення грошових коштів та пошкодження майна від 26.01.2022, відповідно до якого в ніч на 30.12.2021 злочинними діями невідомих осіб у вигляді скоєння акту вандалізму (підриву) банкомату САНА7842, який встановлено у приміщенні центральної Печенізької лікарні за адресою: Харківська обл., Чугуївський р-н, смт Печеніги, вул. Незалежності, буд. 59, завдано майнову шкоду в розмірі на дату події: сума викрадених грошових коштів – 259000грн, розмір балансової вартості банкомату – 1720грн, розмір майнової відповідальності КП "Муніципальна охорона" – 275000грн.
Згідно з вимогою платежу (в порядку ст. 530 ЦК України) від 26.01.2022 №Е.16.0.0.0/4-220126/38642 АТ КБ "ПриватБанк" вимагало від КП "Муніципальна охорона" протягом десяти  днів з дня пред`явлення цієї вимоги сплатити на користь АТ КБ "ПриватБанк" суму прямих дійсних збитків, завданих банку злочинним посяганням у розмірі 260720грн.
Докази надіслання чи вручення вказаної вимоги КП "Муніципальна охорона" в матеріалах справи відсутні.
Також, в матеріалах справи містяться два останні аркуша заяви до відповідача, з якої вбачається вимога про сплату суми прямих дійсних збитків, завданих позивачу злочинним посяганням, у розмірі 260720,00грн протягом десяти днів з дня пред`явлення вимоги. Доказів надіслання позивачем на адресу відповідача вказаної вимоги матеріали справи також не містять.
Відповіді КП "Муніципальна охорона" на вказані вимогу та заяву матеріали справи не містять. 
Оскільки КП "Муніципальна охорона" не здійснено відшкодування збитків, завданих АТ КБ "ПриватБанк" злочинним посяганням, АТ КБ "ПриватБанк" звернулося до суду з даним позовом.
Рішенням Господарського суду Харківської області від 10.05.2023 у справі №922/604/23 у задоволенні позовних вимог відмовлено з підстав, що викладені вище. 

Перевіривши матеріали справи, правильність їх юридичної оцінки та застосування місцевим господарським судом норм законодавства, враховуючи межі перегляду справи в апеляційній інстанції, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. 

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Частиною першою статті 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
За приписами статей 525, 526 цього Кодексу зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з ч. 1 ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
За положеннями статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Стаття 218 ГК України передбачає, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
За умовами ст. 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом. Законом щодо окремих видів господарських зобов`язань може бути встановлено обмежену відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язань. При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків. Виходячи з конкретних обставин, суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ціни на день винесення рішення суду.
Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.
Відсутність хоча б одного з перелічених елементів, що утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.
Ураховуючи положення статті 74 ГПК України, саме на позивача покладено обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками.  При цьому, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.
Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди (наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.12.2018 у справі № 902/320/17).
Відповідно до статті 901 ЦК України      за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.
За умовами ст. 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.

Положеннями ст. 1 Закону України "Про охоронну діяльність" визначено, що охоронна діяльність - надання послуг з охорони власності та громадян; об`єкт охорони - фізична особа та/або майно; суб`єкт охоронної діяльності - суб`єкт господарювання будь-якої форми власності, створений та зареєстрований на території України, що здійснює охоронну діяльність на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії; охорона майна - діяльність з організації та практичного здійснення заходів охорони, спрямованих на забезпечення недоторканності, цілісності визначених власником і належних йому будівель, споруд, територій, акваторій, транспортних засобів, валютних цінностей, цінних паперів та іншого рухомого і нерухомого майна, з метою запобігання та/або недопущення чи припинення протиправних дій щодо нього, для збереження його фізичного стану, припинення несанкціонованого власником доступу до нього та забезпечення здійснення власником цього майна всіх належних йому повноважень стосовно нього.
Згідно зі ст. 6 Закону України "Про охоронну діяльність" охорона майна та фізичних осіб забезпечується персоналом охорони шляхом здійснення таких заходів: 1) використання пунктів централізованого спостереження, технічних засобів охорони, транспорту реагування, службових собак; 2) контроль за станом майнової безпеки об`єкта охорони; 3) запобігання загрозам особистій безпеці фізичної особи, яка охороняється; 4) реагування в межах наданих законом повноважень на протиправні дії, пов`язані з посяганням на об`єкт охорони.
Статтею 8 Закону України "Про охоронну діяльність" визначено, що суб`єкт охоронної діяльності надає послуги з охорони на підставі договору, укладеного із замовником у письмовій формі відповідно до законодавства. У договорах про надання послуг з охорони майна та фізичних осіб відповідно до положень   Цивільного кодексу України визначаються умови відшкодування суб`єктом охоронної діяльності шкоди, заподіяної через неналежне виконання ним своїх зобов`язань.

Як становлено судом, між КП "Муніципальна охорона" та ПАТ КТ "ПриватБанк" укладений договір про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування від 04.09.2013  №116/13/П, відповідно до п. 2.1 якого за цим договором виконавець здійснює в інтересах замовника: спостереження за станом та технічне обслуговування сигналізації, що встановлена на банкомат, терміналі самообслуговування замовника, адреси місць розташування яких визначені у дислокації (додаток №1), що є невід`ємною частиною цього Договору (п.2.1.1); у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації банкомата, терміналу самообслуговування, забезпечує реагування груп затримання для встановлення причини його надходження в строки, а в разі необхідності — припинення правопорушення або злочину на об`єкті (п.2.1.2).
Додатком №1, 2/116/13/п_10 "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів Харківського ГРУ АТ КБ "ПриватБанк", які охороняються КП "Муніципальна охорона" (охорона банкоматів та терміналів самообслуговування, що розташовані в м. Харкові та Харківській області)" до Договору від 04.09.2013 №116/13/П, що діє з 01.10.2019, в п.53 визначено про взяття під охорону об`єкта САНА7842, що розташований за адресою: м.Печеніги, вул. Незалежності, 59 (лікарня), з годинами охорони за добу – 8-8, час прибуття ГШР, день 6-22/ніч 22-6 – 5/4хв.

Як встановлено судом, 30.12.2021 о 02:15:55 год зафіксовано спрацювання сигналу "Тривога" на об`єкті САНА7842, що розташований за адресою: м.Печеніги, вул. Незалежності, 59, що зафіксовано у журналі подій. 
Після надходження сигналу "Тривога" о 02:16:37 год здійснено виїзд групи затримання відповідача на об`єкт охорони банкомату САНА7842, розташованого за адресою: Харківська обл., смт Печенегі, вул. Незалежності, буд.59, про що зафіксовано у журналі етапів обробки подій. 
В журналі етапів обробки подій зафіксовано, що прибуття групи затримання до охоронюваного об`єкту відбулося о 02:24:03, тобто через 8 хв 8 сек з моменту спрацювання сигналу "Тривога".
Тобто, прибуття групи реагування відповідача відбулося з порушенням строку, визначеного умовами Додатку №1, 2/116/13/п_10 "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів Харківського ГРУ АТ КБ "ПриватБанк", які охороняються КП "Муніципальна охорона" (охорона банкоматів та терміналів самообслуговування, що розташовані в м. Харків та Харківській області)" до Договору від 04.09.2013 №116/13/П.
При цьому, як вбачається з журналу подій об`єкта №ХЕ022, Печенізька т/г, банкомат ПриватБанка (САНА7842)+ з 30.12.2021 по 30.12.2021, остання подія щодо вказаного банкомата зафіксована від 02:19:42 год 30.12.2021 – датчик руху сейфу. 
Отже, у строк, погоджений умовами договору для прибуття групи реагування до об`єкту охорони, зловмисники перебували на місці події. А тому у разі прибуття групи реагування до охоронюваного об`єкту в межах 4хв, остання мала можливість припинити правопорушення. 
В постанові Верховного Суду від 31.05.2021 у справі № 917/265/18 викладено висновок, що додаток до договору - це документ, який містить доповнення, уточнення, додаткові роз`яснення, пояснення умов договору, перелік конкретних товарів, послуг тощо. Тобто додаток до договору - це документ, який уточнює або більш детально розкриває зміст договірних умов.
Зазначене свідчить, що відповідачем не було належним чином виконано умови договору та не вжито всіх можливих залежних від нього заходів для недопущення завдання збитків позивачу. 
Враховуючи зазначене, судова колегія дійшла висновку, що внаслідок порушення відповідачем умов договору від 04.09.2021 №116/13/П щодо належної охорони об`єкту – банкомату САНА7842, що розміщений в будівлі лікарні за адресою: Харківська область, смт Печеніги, вул. Незалежності, 59, який був взятий відповідачем під спостереження, що полягали у несвоєчасному прибутті до охоронюваного об`єкту групи реагування (з порушенням строку, визначеного за домовленістю сторін) та неприпиненні злочину (пошкодження банкомату та викрадення грошових коштів позивача), АТ КБ "ПриватБанк" завдано шкоду у розмірі вартості пошкодженого майна (банкомату) та викрадених коштів. 

Висновок суду першої інстанції, що Додаток №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 не підписаний сторонами, судова колегія вважає необґрунтованим з огляду на таке. 
З матеріалів справи вбачається, що Додаткова угода від 01.10.2019 №64 та Додаток №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 не містять власноручних підписів замовника та виконавця, а  також печаток сторін.
В той же час, апелянт зазначає, що відповідач не спростовував факт укладання ним Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019, а вказаний додаток був підписаний представником відповідача шляхом накладення ЕЦП.
Прослухавши звукозапис судового засідання Господарського суду Харківської області, колегією суддів встановлено, що представник позивача зазначав під час розгляду справи судом першої інстанції, що Додаткова угода від 01.10.2019 №64 та Додаток №1, 2/116/13/п_10 від 01.10.2019 підписані шляхом накладення сторонами ЕЦП.
Статтею 96 ГПК України визначено, що електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, яка містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних й інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет). Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. Якщо подано копію (паперову копію) електронного доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу. Якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.
Частиною 6 ст. 91 ГПК України встановлено, що якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.
В той же час, як вбачається з матеріалів справи та звукозапису судового засідання місцевого господарського суду, ні відповідачем, ні судом першої інстанції не виражалися жодні сумніви щодо наданих позивачем доказів, зокрема, Додаткової угоди від 01.10.2019 №64 та Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 та не витребовувалися оригінали для огляду судом та перевірки наявності електронних підписів сторін. 
З відзиву на позовну заяву судом встановлено, що відповідачем не заявлялося заперечень щодо факту підписання ним Додатку №1, 2/116/13/п_10 від 01.10.2019.
Частиною 1 ст. 75 ГПК України визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.
Крім того, зазначаючи про те, що Додаток №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 не підписаний сторонами, суд першої інстанції аналогічних висновків щодо Додаткової угоди від 01.10.2019 №64 (яка також не містить власноручних підписів сторін) не зазначає та наголошує, що Додатковою угодою №64 сторонами досягнута домовленість про договірну ціну за охорону за місяць по кожному об`єкту банку замовника.
Відповідно до ч. 1 ст. 14 Закону України "Про електронні довірчі послуги"  електронна ідентифікація здійснюється за допомогою засобів електронної ідентифікації, що підпадають під схему електронної ідентифікації, затверджену Кабінетом Міністрів України.
Статтею 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" встановлено, що електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки. Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису. Кваліфікована електронна печатка має презумпцію цілісності електронних даних і достовірності походження електронних даних, з якими вона пов`язана.
Таким чином, умови, погоджені сторонами в Додатку №1,2/116/13/п_10 "Дислокація та розрахунок вартості охорони об`єктів Харківського ГРУ АТ КБ "ПриватБанк", які охороняються КП "Муніципальна охорона" (охорона банкоматів та терміналів самообслуговування, що розташовані в м. Харків та Харківській області)" до Договору від 04.09.2013 №116/13/П є обов`язковими до виконання сторонами, що відповідачем не спростовано.

Щодо збитків, які були понесені позивачем внаслідок неналежного виконання відповідачем умов договору про спостереження за станом засобів сигналізації, що встановлені на банкоматах, терміналах самообслуговування від 04.09.2013 №116/13/П, судова колегія зазначає про таке.
За умовами пп. 6.1.1 договору за невиконання взятих на себе зобов`язань за цим договором у період знаходження банкомату, терміналу самообслуговування під спостереженням виконавець несе повну майнову відповідальність перед замовником за завдані йому прямі дійсні збитки, які включають балансову вартість пошкодженого банкомату, терміналу самообслуговування або вартість його відновлювального ремонту, а також суму викрадених грошових коштів.
При цьому виконавець добровільно сплачує суму завданих збитків в розмірі, що визначається в порядку, передбаченому п.6.1.3 (пп.6.1.2 договору).
Як вбачається зі змісту Додатку №1,2/116/13/п_10 від 01.10.2019 сторонами погоджено, що розмір майнової відповідальності КП "Муніципальна охорона" за банкоматом САНА7842 встановлено у сумі 275000,00грн.
Положеннями пп. 6.1.4 договору визначено, що розмір майнової відповідальності виконавця підтверджується підписаним сторонами двостороннім актом та відповідними бухгалтерськими документами замовника. В разі незгоди однієї із сторін з розміром майнової відповідальності, сторони погодили їх визначення шляхом звернення до суду. Оплата судових витрат здійснюється за рахунок ініціатора такого звернення.
В матеріалах справи містяться акт про розмір майнової шкоди, заподіяної в результаті викрадення грошових коштів та пошкодження майна від 26.01.2022, вимога платежу (в порядку ст. 530 ЦК України) від 26.01.2022 №Е.16.0.0.0/4-220126/38642, два останні аркуша заяви до відповідача про прийняття участі у визначенні розміру збитків.
В той же час, в матеріалах справи відсутні докази надіслання вимоги платежу та заяви на адресу відповідача або вручення їх у інший спосіб, а акт про розмір майнової шкоди, заподіяної в результаті викрадення грошових коштів та пошкодження майна від 26.01.2022 підписаний лише представником позивача, підпис відповідача вказаний акт не містить. 
Жодних доказів погодження позивачем та відповідачем розміру майнової відповідальності виконавця у зв`язку з порушенням ним умов договору матеріали справи не містять. 
В позовній заяві позивач зазначив, що враховуючи, що остання інкасація банкомата здійснювалася о 12:24:40 год 28.12.2021 на загальну суму 1,2 млн грн та те, що згідно акту приймання-передачі грошових коштів для зберігання від 30.12.2021, на місці злочину було знайдено 557400грн, з врахуванням повернених коштів Чугуївським РУП ГУНП в Харківській області до Банку 557400,00 грн, недостача складатиме 816400,00грн.
В той же час, у додаткових поясненнях, наданих до суду апеляційної інстанції, позивач зазначив, що на момент скоєння злочину у банкоматі САНА7842 знаходились три касети з купюрами номіналом 200грн на загальну суму 816400,00грн (остання інкасація банкомата здійснювалася 28.12.2021 на загальну суму 1,2млн грн), залишок коштів після викладення - 557400грн, розмір викрадених коштів - 259000грн.
Згідно з роздруківкою відомостей з електронного журналу інкасацій вуличного банкомату САНА7842 за 28.12.2021, що додана до позовної заяви, вбачається здійснення інкасації 28.12.2021 на загальну суму 1200000,00грн.
В той же час, відповідно до інформації з рахунку банкомату САНА7842 залишок грошових коштів у вказаному банкоматі станом на 30.12.2021 складає 816400,00грн (в 1-й касеті - 1358шт; в 2-й касеті -1362шт; в 3-й касеті - 1362шт, номіналом 200грн).
Як вбачається з матеріалів справи, на місці вчинення правопорушення за місцем знаходження банкомату САНА7842 виявлені грошові кошти у розмірі 557400,00грн.
Отже, недостача грошових коштів у банкоматі САНА7842 після вчинення крадіжки складає 259000,00грн.
Відповідно до довідки АТ КБ "ПриватБанк"  балансова вартість банкомату САНА 7842 станом на 05.01.2022 становить 1720,00грн.
Згідно з дефектною відомістю №503 від 14.01.2022 вартість ремонтно-відновлювальних робіт банкомата САНА7842 Wincor Nixdorf ProCash 2050(4)хе вуличного типу складає 120000,00грн.
Разом з тим, судова колегія вважає необґрунтованим включення вартості відновлювального ремонту банкомата до суми збитків, оскільки відповідно до викладених у позовній заяві доводів позивача вказаний банкомат отримав значні пошкодження, подальше відновлення та використання якого неможливе. 
Враховуючи зазначене, внаслідок неналежного виконання відповідачем умов договору в частині своєчасного прибуття групи реагування після спрацювання сигналізації на охоронюваному об`єкті та неприпинення правопорушення на об`єкті АТ КБ "ПриватБанк" завдано матеріальні збитки, які складаються з суми коштів, що викрадені з охоронюваного об`єкту банкомату САНА7842 у розмірі 259000,00грн, та балансової вартості пошкодженого банкомату у розмірі 1720,00грн.
На підставі викладеного, судова колегія дійшла висновку обґрунтованість позовних вимог в частині  стягнення з відповідача збитків у розмірі 260720,00грн.
Враховуючи зазначене, судова колегія дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалено при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи,  у зв`язку з чим рішення Господарського суду Харківської області від 10.05.2023 у справі №922/604/23 підлягає скасуванню з прийняттям  нового рішення про стягнення з КП "Муніципальна охорона" на користь АТ КБ "ПриватБанк"  збитків у сумі 260720,00грн.
Відповідно до статті 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 269, 270, 273, п. 2 ч. 1 ст. 275, п.п.1,3 ч.1 ст. 277, ст. ст. 282-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк" задовольнити частково.
2. Рішення Господарського суду Харківської області від 10.05.2023 у справі №922/604/23 скасувати та з прийняти нове рішення, яким позов задовольнити частково. 
3. Стягнути з Комунального підприємства "Муніципальна охорона" (61010, Харківська обл., м. Харків, Гімназійна набережна, будинок 16, ЄДОПОУ 36817804) на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д, ЄДРПОУ 14360570) збитки у сумі  260720,00грн, витрати зі сплати судового збору за звернення з позовною заявою у сумі 3910,80грн, витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 5866,20грн.
4. В решті позову відмовити.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.
Повний текст постанови складений 11.09.2023.

Головуючий суддя                                                                    Л.І. Бородіна

Суддя                                                                                           Л.М. Здоровко  

Суддя                                                                                           В.В. Лакіза