ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6454/23 Справа № 185/4158/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Болдирєва У. М. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2023 року                                                                м. Дніпро
Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого - Городничої В.С.,
                            суддів                - Лаченкової О.В., Петешенкової М.Ю., 

       розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 травня 2023 року про повернення зустрічної позовної заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа – ОСОБА_1 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17 лютого 2020 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07 лютого 2020 року у цивільній справі №185/4158/23 за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я,- 

В С Т А Н О В И Л А:

       У березні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я (а.с. 1-9).
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 квітня 2023 року відкрито провадження у справі (а.с. 50-51).
У травні 2023 року ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” подало зустрічну позовну заяву до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа – ОСОБА_1 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17 лютого 2020 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07 лютого 2020 року (а.с. 92-95).
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 травня 2023 року зустрічну позовну заяву ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” повернуто заявнику (а.с. 110-111).
Не погодившись з такою ухвалою, ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” звернулось з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали суду та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с. 113-115).
Апеляційна скарга мотивована помилковістю висновку суду першої інстанції щодо недоцільності спільного розгляду первинного позову разом із зустрічним.
Сторони у справі не скористалисьсвоїм правом, передбаченим положеннями ст. 360 ЦПК України щодо подачі відзиву на апеляційну скаргу.
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції, враховуючи склад учасників справи за зустрічним позовом, а також виникнення зустрічного позову з інших правовідносин, оскільки у зустрічному позові йдеться про хронічне захворювання іншої особи — ОСОБА_1 , вважав спільний розгляд первісного та зустрічного позову недоцільним.
Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що постановлена ухвала відповідає вимогам процесуального закону, з огляду на наступне.
Частиною другою статті 193 ЦПК України передбачено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Цивільне процесуальне законодавство гарантує відповідачеві право на захист від пред`явленого позову шляхом подання зустрічного позову.
Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.
Суд приймає зустрічний позов до спільного розгляду з первісним, якщо вони прямо взаємопов`язані між собою і спільний їх розгляд є доцільним. Взаємний зв`язок як умова для прийняття зустрічного позову має місце у випадку, якщо вимоги відповідача і позивача виникають з одних правовідносин і коли на обґрунтування тієї й іншої вимоги наводяться спільні факти.
Як убачається з матеріалів справи, зустрічний позов ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” заявлений до відповідачів ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа – ОСОБА_1 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17 лютого 2020 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07 лютого 2020 року.
Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції та наголошує на тому, що у зустрічному позові заявник посилається щодо хронічного захворювання ОСОБА_1 , в той час, як позивачем за первісним позовом є ОСОБА_2 . 
Крім того, колегія суддів зауважує, що предметом первісного позову є стягнення моральної шкоди, яка на думку позивача заподіяна йому ушкодженням здоров`я внаслідок праці у шкідливих умовах на підприємствах ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля”.
ОСОБА_2 не є стороною за зустрічним позовом, жодних позовних вимог до нього не заявлено, натомість відповідачами є державні установи, які здійснювали розслідування причин випадку професійного захворювання ОСОБА_1 та оцінювали умови його праці.
Предметом зустрічного позову є скасування рішень державних органів стосовно встановлення професійного характеру захворювання позивача за первісним позовом. Предметом спору у зустрічному позові є правомірність прийняття рішень державними органами щодо встановлення професійного характеру захворювання ОСОБА_1 та причин його виникнення.
Таким чином, є вірними висновки суду першої інстанції про те, що первісний позов ОСОБА_2 до ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я та зустрічний позов ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” не є взаємопов`язаними в розумінні статті 193 ЦПК України, оскільки під час розгляду вказаних позовів дослідженню підлягають різні обставини та правовідносини.
Суд апеляційної інстанції також наголошує на тому, що повернення зустрічного позову не позбавляє особу права пред`явити позов у загальному порядку, а тому не є обмеженням доступу до правосуддя.
Таким чином, встановивши, що первісний та зустрічний позови виникають з різних правовідносин, не є взаємопов`язаними та об`єднання їх в одне провадження та спільний їх розгляд є недоцільним, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про повернення зустрічного позову.
Доводи апеляційної скарги, матеріали справи та зміст оскаржуваного судового рішення не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які передбачені нормами ЦПК України, як підстави для скасування рішення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції проходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення – без змін.
Керуючись ст. ст. 259, 367-369, 374-375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:        
Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» – залишити без задоволення.
       Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 травня 2023 року – залишити без змін. 

       Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

       Головуючий:                                                          В.С.Городнича

       Судді:                                                                  О.В.Лаченкова        
                                                         М.Ю.Петешенкова