Cправа №991/6795/23
Провадження №11-сс/991/565/23
Слідчий суддя: ОСОБА_1 
Суддя-доповідач: ОСОБА_2 

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

14 серпня 2023 року                                                                 місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01 серпня 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.08.2023 повернуто скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) на підставі п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_6 зазначає, що ухвала слідчого судді постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Посилається на те, що в його заяві вказано про злочинні дії міністра ОСОБА_7 щодо незаконної передачі, як заохочення, вогнепальної зброї особам, які не є працівниками Міністерства внутрішніх справ України (далі - МВС), що є злочином, передбаченим ч.1 ст.263 КК України. Незаконне нагородження вогнепальною зброєю є надання ОСОБА_7 неправомірної вигоди службовим особам, які займали особливо відповідальне становище, з метою залишитись на посаді та реєстрації наказу МВС у Міністерстві юстиції України.
Раніше він як голова ГО «ІМПІЧМЕНТ» вже оскаржував бездіяльність Державного бюро розслідувань до Вищого антикорупційного суду та Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, але його скарги були повернуті виключно через порушення строків звернення. При цьому посилається на ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.04.2023 та Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16.05.2023 у справі №991/3507/23.
Просить:
1. скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.08.2023;
2. постановити нову ухвалу, якою задовольнити його скаргу від 27.07.2023 та зобов`язати посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Києві (далі - ТУ ДБР у м. Києві), внести до ЄРДР відомості, відображені у змісті його заяви від 13.07.2023 про злочин, розпочати досудове розслідування з моменту внесення таких відомостей та надати йому, як заявнику витяг із ЄРДР.

ОСОБА_6 та представник ТУ ДБР у м. Києві, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду, у судове засідання не прибули, про поважні причини свого неприбуття суд не повідомили. У апеляційній скарзі ОСОБА_6 клопотав про розгляд такої за його відсутності.
Згідно із ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. А тому апеляційна скарга розглядається без участі зазначених осіб.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою.

У цьому провадженні встановлено такі обставини.
01.08.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_6 , у якій зазначено, що 13.07.2023 він звернувся до ТУ ДБР у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення. 19.07.2023 ТУ ДБР у м. Києві отримало його заяву про вчинення кримінального правопорушення, про що ОСОБА_6 одержав СМС-повідомлення від АТ «Укрпошта». Також стверджував, що станом на 28.07.2023 він не отримав від ТУ ДБР у м. Києві витяг із ЄРДР, що свідчить про те, що відомості за його заявою до ЄРДР внесені не були. Просив зобов`язати відповідних осіб ТУ ДБР у м. Києві внести відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, розпочати досудове розслідування та надати витяг із ЄРДР.

Слідчий суддя дійшов до висновку, що ОСОБА_6 оскаржує бездіяльність посадових осіб ТУ ДБР у м. Києві щодо невнесення відомостей до ЄРДР, яка не підсудна Вищому антикорупційному суду, тому скаргу слід повернути особі, яка її подала.

Доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують.
У ч.1 ст.306 КПК України зазначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Положеннями ч.1 ст.33-1 КПК України визначено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Відповідно до ч.2 ст.33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Згідно з приміткою до ст.45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.
У ч.5 ст.216 КПК України визначено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК України, за наявності відповідних умов, зокрема, суб?єкта вчинення кримінального правопорушення, розміру предмета кримінального правопорушення чи розміру завданої шкоди, а також, у разі, якщо кримінальне правопорушення, передбачене ст.369 та 369-2 КК України вчинено щодо певної категорії службових осіб.
Із аналізу вищевказаних процесуальних норм вбачається, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду не здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях за ст.263 КК України, оскільки такі кримінальні провадження не підсудні Вищому антикорупційному суду. 
Згідно з п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає правильним висновок слідчого судді про повернення скарги особі, яка її подала, у зв`язку з непідсудністю такої Вищому антикорупційному суду.
При цьому покликання на те, що ухвалами слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.04.2023 та Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16.05.2023 у справі №991/3507/23 йому як голові ГО «ІМПІЧМЕНТ» повертались скарги виключно через порушення строків, звернення не можуть бути взяті до уваги, адже відповідно до ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судами повинні враховуватись лише висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, а тому висновки слідчих суддів, правового значення не мають. 
Інших доводів щодо можливої невідповідності оскаржуваного рішення вимогам ст.370 КПК України та щодо обставин, які вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, підсудних Вищому антикорупційному суду апеляційна, скарга не містить.
Згідно із ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали слідчого судді, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді - без змін.
Керуючись ст.376, 404, 407, 419, 422, 532 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01 серпня 2023 року - без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:                                                                 ОСОБА_2 

Судді:                                                                         ОСОБА_3 

                                                                                ОСОБА_4