Постанова
Іменем України

16 серпня 2023 року
м. Київ
 
справа № 761/29374/19
провадження № 61-8508св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Грушицького А. І. (суддя-доповідач),
суддів: Литвиненко І. В., Петрова Є. В., Пророка В. В., Стрільчука В. А.,
 
учасники справи:
заявник - ОСОБА_1 ,
заінтересовані особи: головний державний виконавець Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Полісмак Олександр Олександрович, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 03 травня 2023 року у складі колегії суддів: Мельника Я. С., Матвієнко Ю. О., Гуля В. В., 
 
у справі за скаргою ОСОБА_1 про визнання дій протиправними, скасування постанов, оцінки майна, заінтересовані особи: головний державний виконавець Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Полісмак Олександр Олександрович, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Короткий зміст скарги
 
У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на дії державного виконавця, в якій просив:
 
визнати протиправними дії старшого державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (далі - Шевченківський РВДВС) Полісмака О. О. щодо опису та арешту майна (коштів) боржника у виконавчому провадженні № НОМЕР_2, а саме гаража № НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м.;
 
визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Шевченківського РВДВС Полісмака О. О. від 10 лютого 2021 року про опис та арешт майна (коштів) боржника, а саме гаража № НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м;
 
визнати протиправними дії старшого державного виконавця Шевченківського РВДВС Полісмака О. О. щодо призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні № НОМЕР_2 щодо оцінки майна, а саме гаража № НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м;
 
визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Шевченківського РВДВС від 18 лютого 2021 року про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, для оцінки майна, а саме гаража № НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м;
 
визнати протиправною та скасувати оцінку майна, визначену ТОВ «Експертно-консультаційний центр» відповідно до звіту про оцінку майна щодо гаража №  НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м, реєстраційний номер майна 37138564, від 22 лютого 2021 року за № 2176;
 
визнати протиправними дії головного державного виконавця Шевченківського РВДВС Полісмака О. О. та начальника Шевченківського РВДВС Нещадима І. С. щодо використання звіту про оцінку щодо гаража № НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м, реєстраційний номер майна 37138564, від 22 лютого 2021 року за № 2176 під час передачі майна на реалізацію;
 
визнати протиправними дії державного виконавця Шевченківського РВДВС Полісмака О. О. та начальника Шевченківського РВДВС Нещадима І. С. щодо оформлення заявки від 24 лютого 2021 року та передачі на реалізацію арештованого майна до ДП «СЕТАМ»;
 
визнати протиправними дії головного державного виконавця Шевченківського РВДВС Полісмака О. О. щодо складення акта про проведені електронні торги 30 березня 2021 року та скасувати акт про проведені електронні торги 30 березня 2021 року;
 
визнати протиправними дії головного державного виконавця Шевченківського РВДВС Полісмака О. О. щодо винесення постанови про зняття арешту з майна від 30 березня 2021 року та скасувати постанову про зняття арешту з майна від 30 березня 2021 року, а саме гаража № НОМЕР_1 в гаражно-будівельному кооперативі «Арсеналець-1», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Салтикова-Щедріна, 2-а, загальною площею 87,40 кв. м.
 
Скарга мотивована тим, що головним державним виконавцем Шевченківського РВДВС при реалізації майна порушено права боржника.
 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2023 року у складі судді Притули Н. Г. скаргу залишено без задоволення.
 
Не погоджуючись із вказаною ухвалою, 20 березня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 квітня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху та роз`яснено заявнику обов`язок в десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали усунути виявлені недоліки, а саме сплатити судовий збір та уточнити апеляційну скаргу.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2023 року визнано неподаною та повернуто особі, що її подала.
 
Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що недоліки апеляційної скарги у встановлений судом строк усунуто не було, оскільки заява про усунення недоліків подана засобами електронного зв`язку 27 квітня 2023 року о 23:40 год, а робочий день у Київському апеляційному суді закінчується о 18:00 год.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
 
У касаційній скарзі, поданій у червні 2023 року до Верховного Суду, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції, а справу направити до апеляційного суду для продовження розгляду.
 
Рух справи в суді касаційної інстанції 
 
Ухвалою Верховного Суду від 29 червня 2023 року відкрито касаційне провадження у зазначеній справі та витребувано її із Шевченківського районного суду міста Києва.
 
27 липня 2023 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.
 
Ухвалою Верховного Суду від 10 серпня 2023 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження колегією в складі п`яти суддів.
 
Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 серпня 2023 року визначено такий склад колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду для розгляду справи: Грушицький А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петров Є. В., Пророк В. В., Стрільчук В. А.
 
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
 
Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд не мав повертати апеляційну скаргу, оскільки заявник засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису в установлений апеляційним судом строк подав на електронну адресу апеляційного суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги.  
 
Відзив на касаційну скаргу не надходив 
 
Позиція Верховного Суду
 
Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку та ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.
 
Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
 
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права 
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
 
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
 
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
 
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
 
У пункті 8 частини другої статті 129 Конституції України визначено, що до основних засад судочинства належить забезпечення права на апеляційний перегляд справи.
 
Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
 
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradelle v. France» від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).
 
У § 36 рішення у справі «Bellet v. France» від 04 грудня 1995 року, заява № 23805/94, ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».
 
При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97 проти України» від 21 жовтня 2010 року).
 
Аналогічні правові висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах містяться в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року в справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).
 
Згідно практики ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише регламентованим, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.
 
Згідно з частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
 
Вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги визначені статтею 356 ЦПК України.
 
Частиною другою статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
 
Згідно з частинами першою, третьою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
 
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
 
Копію ухвали Київського апеляційного суду від 13 квітня 2023 року направлено представнику заявника на вказану в апеляційній скарзі адресу. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_4 , який діє від імені ОСОБА_1 , отримав копію ухвали Київського апеляційного суду від 13 квітня 2023 року - 17 квітня 2023 року (т. 2 а. с. 80, 81).
 
27 квітня 2023 року о 23:40 год на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_4 , який діє від імені ОСОБА_1 , про усунення недоліків апеляційної скарги з доказами сплати судового збору, яка скріплена електронним цифровим підписом ОСОБА_4 (т. 2 а. с. 82 - 85).
 
Повертаючи апеляційну скаргу апеляційний суд виходив з того, що заява про усунення недоліків апеляційної скарги подана засобами електронного зв`язку після закінчення встановленого судом строку, а саме 27 квітня 2023 року о 23:40 год, тобто після закінчення робочого дня у Київському апеляційному суді (18:00 год).
 
За правилами статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
 
Відповідно до вимог частини четвертої статті 124 ЦПК України перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.
 
Заяву про усунення недоліків апеляційної скарги подано засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду 27 квітня 2023 року о 23:40 год.
 
Частинами п`ятою та шостою статті 124 ЦПК України передбачено, що останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.
 
Таким чином, оскільки подання заяви про усунення недоліків апеляційної скарги здійснювалося засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису, ОСОБА_1 був вправі усунути недоліки апеляційної скарги до 24 години 27 квітня 2023 року.
 
Враховуючи вищенаведене, заява про усунення недоліків апеляційної скарги подана у передбачений строк.
 
До схожих висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 06 липня 2023 року у справі № 947/1843/21 та від 29 серпня 2022 року у справі № 906/1521/20.
 
Апеляційний суд, постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги у зв`язку з неусуненням її недоліків, не звернув уваги на зазначені вимоги законодавства, не врахував можливості подачі заявником документів засобами електронного зв`язку до 24 години останнього дня, установленого ухвалою суду про залишення апеляційної скарги без руху десятиденного строку.
 
Вищевикладене свідчить про те, що касаційна скарга є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до частин третьої та четвертої статті 406 ЦПК України касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.
 
У випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.
 
Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.
 
Оскільки оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, її належить скасувати, а справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
 
Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
 
Ухвалу Київського апеляційного суду від 03 травня 2023 року скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий    Судді:	А. І. Грушицький    І. В. Литвиненко  	
 	Є. В. Петров    В. В. Пророк   В. А. Стрільчук