Ухвала
 
14 липня 2023 року
м. Київ
 
справа № 740/3428/21
провадження № 61-10237ск23
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою                         Акціонерного товариства «Сенс-Банк» на постанову Чернігівського апеляційного суду від 13 червня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (після перейменування - Акціонерне товариство «Сенс-Банк») до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,
 
ВСТАНОВИВ:
 
06 липня 2023 року Акціонерне товариство «Сенс-Банк» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Чернігівського апеляційного суду 
від 13 червня 2023 року у цій справі.
 
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки заявником не надано доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги. 
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 102,00 грн.
 
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше              350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
За змістом пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.
 
Позивач визначає ціну позову на момент звернення до суду із таким позовом, яка є незмінною, крім випадків збільшення позовних вимог та зміни предмета позову, для розрахунку судових витрат, зокрема під час звернення до судів апеляційної та касаційної інстанцій.
 
Ціна позову, яка визначається в іноземній валюті, розраховується у національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову.
 
Зі змісту касаційної скарги Верховний Суд дійшов висновку, що заявником оскаржується судове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 08 серпня 2008 року № 935/8-272 у розмірі 
292 345,08 дол. США.
 
Тож, позивач звернувся до суду із позовом, який містить одну вимогу майнового характеру.
Відповідно до висновку, сформульованого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні пред`явленого позову. Зміст вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Тож, вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.
 
З урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день подання позову (станом на 01 червня                2020 року 1 долар США дорівнював 26,86 грн). Тож, 292 345,08 дол. США еквівалентно 7 852 388,85 грн.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги на постанову Чернігівського апеляційного суду від 13 червня 2023 року у цій справі становить 235 571,66 грн (7 852 388,85 грн х 1,5 % х 200 %).
 
Тож, заявнику необхідно сплати судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 235 571,66 грн.
 
Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс-Банк» залишити без руху та надати для усунення зазначених недоліків строк до 11 серпня 2023 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

 
Суддя                                                                                                     О. В. Ступак