Справа № 991/7356/23
Провадження 1-кс/991/7385/23

УХВАЛА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого детектива ОСОБА_3 , представника власника майна – адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду клопотання детектива Національного бюро Першого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 , погодженого з прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , про арешт майна у межах кримінального провадження № 52023000000000068 від 09.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, у якому детектив з метою забезпечення збереження речових доказів просить накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 .
В обґрунтування клопотання зазначає, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52023000000000068 від 09.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що службові особи КП «Харківські теплові мережі» користуючись можливістю укладання прямих договорів без застосування процедур, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», в період червня 2022 року уклали від імені комунального підприємства прямі договори з ТОВ «Вуглеметтрейдінг» на постачання сталевих труб, з ТОВ «ТД «Стеклопласт» на постачання віконних блоків з металопластику та з ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід» на постачання кам`яної солі. При цьому, зазначаючи ціни, які значно перевищували ті, що пропонували виробники та постачальники продукції.
В подальшому підприємствами ТОВ «Вуглеметтрейдінг», ТОВ «ТД «Стеклопласт», ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід», які не являються виробниками продукції, отримано кошти в якості передоплати від КП «Харківські теплові мережі», та за їх рахунок здійснено закупівлю продукції у її виробників за цінами які на 80-120 % нижчі ніж визначені в договорі з КП «Харківські теплові мережі». Придбана продукція протягом 2022-2023 років була поставлена на КП «Харківські теплові мережі», за що комунальним підприємством в загальній сумі на рахунки ТОВ «Вуглеметтрейдінг» сплачено 190 115 454,55 грн, на рахунки ТОВ «ТД «Стеклопласт» - 24 576 740,56 грн, на рахунки ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід» - 3 587 501,4 грн. 
В ході досудового розслідування встановлено, що в результаті таких дій власниками ТОВ «Вуглеметтрейдінг», ТОВ «ТД «Стеклопласт», ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід» отримано 217 054 097 грн, з яких постачальникам продукції сплачено 128 761 072 грн. Значну суму інших коштів власники вказаних підприємств перевели в готівку, з яких 42 099 077 грн передали службовим особам КП «Харківські теплові мережі» та 24 851 934 грн, після сплати видатків на транспортування та зарплату працівникам, залишили собі. 
Таким чином, службові особи КП «Харківські теплові мережі», діючи за попередньою змовою групою осіб із службовими особами та власниками ТОВ «Вуглеметтрейдінг», ТОВ «ТД «Стеклопласт», ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід», заволоділи коштами комунального підприємства на суму понад 66 млн. грн. 
Під час досудового розслідування встановлено, що особою, відповідальною за моніторинг цін та підготування документації про закупівлі, є радник генерального директора КП «Харківські теплові мережі» ОСОБА_7 
17.08.2023 за місцем мешкання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук, під час якого виявлено і вилучено: мобільний телефон «Apple» сірого кольору, мобільний телефон «Apple» чорного кольору, доступ до яких заблокований системою логічного захисту, яка потребує введення паролю та з яких видалено інформацію, також вилучено блокнот чорного кольору з написом «Moleskine» із рукописними записами.
Тому, з метою встановлення та фіксації даних, які зберігаються на вилучених під час обшуку носіях інформації, необхідне проведення експертних досліджень.
Постановою детектива від 18.08.2023 вищезазначені носії інформації та блокнот визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 52023000000000068 від 09.02.2023.
Детектив ОСОБА_8 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити. 
Представник власника майна ОСОБА_4 подала заперечення, які підтримала в судовому засіданні, та в обґрунтування яких зазначила, що ОСОБА_7 не є відповідальною особою за моніторинг цін та підготовку документації про закупівлі, як зазначає детектив у клопотанні, тому відповідно ОСОБА_7 не має відношення до вказаних у клопотанні укладених від імені комунального підприємства прямих договорів з ТОВ «Вуглеметтрейд», з ТОВ «ТД «Стеклопласт» та з ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід». Також, незважаючи на відмову слідчого судді в надані дозволу на відшукання особистого листування та інших засобів особистого характеру, детективами вилучені мобільні телефони, які містять зазначену інформацію.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, є арешт майна.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для їх застосування; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).
Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Пунктом 1 частини 2 та частиною 3 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається у випадках, зокрема, якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний із подоланням системи логічного захисту.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно із частиною 1 цієї статті визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. 
Поряд з цим, накладаючи арешт на майно особи, яка не має статусу підозрюваного у конкретному кримінальному провадженні, слідчий суддя, враховуючи положення ст. 132 КПК України, має переконатися у тому, що на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, а майно про арешт якого ставиться питання відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, безвідносно до того, чи має особа, на майно якої накладається арешт, безпосереднє відношення до вчинення злочину. 
Під час розгляду клопотання встановлено, що детективи Національного бюро здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52023000000000068 від 09.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Згідно із Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження здійснюється, за фактом того, що службові особи комунального підприємства, яке обслуговує теплові мереж обласного центру, в період 2022 року, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи за попередньою змовою групою осіб із керівниками суб`єктів господарювання приватного сектору, здійснили привласнення коштів в сумі понад 66 млн. грн, що є особливо великим розміром, виділених в рамках бюджетних програм на запобігання та ліквідацію наслідків надзвичайної ситуації та забезпечення діяльності, виробництва, транспортування та постачання теплової енергії, шляхом проведення закупівель товарів за безпідставно завищеною вартістю.
Викладена у клопотанні фабула кримінального провадження у сукупності з наданими детективом у судовому засіданні поясненнями та дослідженими матеріалами, зокрема, копіями: матеріалів, які стали підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань; протоку огляду офіційної сторінки «Єдиного вебпорталу використання публічних коштів» в мережі Інтернет від 10.03.2023; протоколу огляду офіційної сторінки публічного порталу «Прозорро» в мережі Інтернет від 10.03.2023 з додатками; інформаційно-аналітичної довідки за результатами попереднього розрахунку націнки товарів, що постачались до КП «Харківські теплові мережі» разом із додатками; протоколу огляду інформації від 19.04.2023 з додатками у кримінального провадження №52022000000000280 від 26.09.2022, отриманого детективом в порядку ст. 93 КПК України, та інших матеріалів формують у слідчого судді внутрішнє переконання того, що могли мати місце обставини кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання, тому слідчий суддя вважає доведеним, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.07.2023 у справі № 991/6538/23 надано дозвіл на проведення обшуку в приміщенні квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_7 , та яка належить на праві власності ОСОБА_9 , з метою відшукання: оригіналів та/або копій договорів, угод контрактів, з відповідними додатками, змінами до них, укладених КП «Харківські теплові мережі» з ТОВ «Вуглеметтрейдінг» (код 43194811), ТОВ «ТД «Стеклопласт» (код 44443412), ТОВ «Ворлд Фуд Енд Фід» (код 40182138), а також первинних та зведених бухгалтерських документів до них (рахунки, накладні, товарно-транспортні накладні, акти приймання-передачі), паспортів та сертифікатів якості до них, чорнових записів та інших документів (в паперовому та електронному вигляді), електронних інформаційних систем або їх частин, зокрема персональних комп`ютерів, ноутбуків, планшетних комп`ютерів; мобільних терміналів систем зв`язку; сім-карт, електронних носіїв інформації, зокрема флеш-накопичувачів, оптичних дисків, зовнішніх жорстких дисків, інших носіїв інформації, з метою доступу до електронних документів, листування та інших записів, в яких містяться дані про обговорення та домовленості щодо укладання та виконання контрактів (договорів), розподілу отриманих грошових коштів, переміщення матеріальних цінностей, шляхів приховання слідів злочину з метою ухилення від відповідальності, що підтверджується копією судового рішення (т. 1 а.с. 50-55)
В ході проведення 17.08.2023 обшуку у квартирі за місцем проживання ОСОБА_7 , ним же надано детективам для огляду мобільний телефон Apple сірого кольору, без повідомлення паролю доступу, з якого видалено додатки «Telegram» та «Whats App», про що зазначив сам ОСОБА_7 , та додатково встановлено під час огляду мобільного телефону ОСОБА_10 (його цивільна дружина), в якому міститься переписки з ОСОБА_7 у зазначених мобільних додатках. Також, виявлено мобільний телефон Appleчорного кольору, пароль доступу до якого ОСОБА_7 не згадав. Окрім цього, виявлено блокнот чорного кольору з написом «Moleskine», в якому містяться записи, зокрема зазначено прізвище « ОСОБА_11 », що підтверджується протоколом обшуку від 17.08.2023. (т. 1 а.с. 56-60)
З метою проведення експертного дослідження та подолання системи логічного захисту мобільні телефони Apple чорного та сірого кольору вилучено.
Встановлено, що 18.08.2023 детективом Національного бюро ОСОБА_5 проведено огляди вилучених 17.03.2023 за місцем проживання ОСОБА_7 мобільних телефонів, в ході яких встановлено, що доступ до телефонів заблокований системою логічного захисту, яка потребує введення паролю, також, оглянуто блокнот з написом «Moleskine», в якому містяться рукописні-чорнові записи, зроблені барвником синього кольору щодо проведення закупівель, поставок, протоколів проведених нарад КП Харківських теплових мереж, що підтверджується копіями протоколів огляду від 18.08.2023 (т. 1 а.с. 64, 65). 
Постановою детектива Національного бюро ОСОБА_5 від 18.08.2023 мобільні телефони Apple чорного та сірого кольорів, блокнот чорного кольору визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 52023000000000068 від 09.02.2023, що підтверджується копією постанови (т. 1 а.с. 67-69).
В цей же день, постановою детектива ОСОБА_5 призначено комп`ютерно-технічну експертизу, та надано експертам на дослідження вилучені 17.08.2023 мобільні телефони Apple, що підтверджується копією постанови від 18.08.2023. (т. 1 а.с. 70-72)
Вилучення органом досудового розслідування мобільних телефонів, з урахуванням надання слідчим суддею дозволу на їх відшукання, відповідає вимогам абз. 3 ч. 2 ст. 168 КПК України, у якому передбачено дозвіл на вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, у тому числі якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Дійсно, відсутність доступу до мобільних телефонів є перешкодою для органу досудового розслідування для проведення його огляду та встановлення наявності достатніх підстав вважати, що він відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, але враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, яке є предметом досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, а також відмова власника мобільних телефонів надати детективам пароль доступу до них, дають обґрунтовані підстави вважати існування ймовірності того, що у мобільних телефонах можуть бути відомості, які мають суттєве значення для кримінального провадження. 
Враховуючи зазначене, а також зважаючи на те, що власник майна не надав пароль доступу до телефонів, слідчий суддя вважає, що рішення детектива про необхідність їх вилучення з метою проведення експертного дослідження та подолання системи логічного захисту, є виправданим. 
Також, слідчий суддя враховує, що істотне значення для кримінального провадження має саме інформація, яка міститься на пристроях, а не сам матеріальний носій інформації. Відсутність доступу до мобільних телефонів є перешкодою для органу досудового розслідування для проведення його огляду на предмет наявності на ньому відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та обумовлює подальше їх утримання з метою проведення експертних досліджень. Саме шляхом залучення осіб (спеціалістів, експертів), які володіють спеціальними технічними знаннями можливе подальше подолання системи логічного захисту.
Також, слідчий суддя вважає слушними доводи детектива про те, що наявні підстави для висновку, що вказаний блокнот відповідає критеріям передбачених ст. 98 КПК України (речового доказу), а саме містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки у блокноті чорного кольору з написом «Moleskine» містяться рукописні записи, що зокрема містять посилання на прізвище « ОСОБА_11 », дані про проведення нарад та проведення закупівель.
Окрім цього, в судовому засіданні детектив зазначив, що в подальшому (після детального огляду блокноту) може виникнути питання щодо призначення почеркознавчої експертизи, задля встановлення чи зроблені відповідні записи саме ОСОБА_7 .
З огляду на викладене, враховуючи положення ч. 3 ст. 170 КПК України, яким передбачено можливість арешту на майно, якщо воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а також на комп`ютерні системи чи їх частин у разі, якщо доступ до них пов`язаний з подоланням системи логічного захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що детектив довів необхідність арешту блокноту чорного кольору та мобільних телефонів, вилучених під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 , з метою забезпечення збереження речових доказів.
Доводи представника власника майна щодо відсутності підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_7 , оскільки він не має жодного відношення до кримінального провадження, слідчий суддя вважає безпідставними, так як ч. 3 ст. 170 КПК України передбачає, що у випадку, необхідності збереження речового доказу арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Також, посилання представника власника майна щодо відсутності підстав для вилучення мобільних телефонів, оскільки на них міститься особиста інформація ОСОБА_7 , дозвіл на вилучення якої детективам не надано, слідчий суддя оцінює критично, оскільки саме у зв`язку з неповідомленням власником майна паролів доступу до мобільних телефонів орган досудового розслідування позбавлений можливості встановити, яка саме інформація міститься на них: виключно особиста, чи та, яка має значення для кримінального провадження.
Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.
Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Водночас, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).
Слідчий суддя враховує, що арешт мобільних телефонів є необхідною умовою проведення експертного дослідження, подолання системи логічного захисту та подальшого огляду на предмет наявності на них відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також наявність вже таких відомостей у блокноті чорного кольору сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речових доказів.
Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.
Слідчий суддя дійшов висновку про достатність підстав вважати, що в разі не застосування запобіжного заходу у виді арешту майна, існують ризики приховування, знищення, втрати або спотворення інформації, яка має значення для досудового розслідування.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна слідчий суддя не встановив.
Отже, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого детектив звернувся із клопотанням.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити.
Керуючись ст. 2, 7, 131-132, 170-173, 175, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 17.08.2023 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 , за адресою:  АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування цим майном а саме: 
- мобільний телефон ТМ «Apple» сірого кольору;
- мобільний телефон ТМ «Apple» чорного кольору;
- блокнот чорного кольору з написом «MOLESKINE» із рукописними записами.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. 
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення судового рішення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1