ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2023 р. 	Справа № 520/12425/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Любчич Л.В.,
Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскін О.А.

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2023, головуючий суддя І інстанції: Спірідонов М.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 21.02.23  по справі № 520/12425/22
за позовом                  ОСОБА_1  
до                 Головного управління Національної поліції в Харківській області                         
про скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИВ:
28.12.2022 ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (ГУ НП в Харківській області, відповідач) в якому просив: 
- скасувати наказ ГУ НП в Харківській області № 295 про застосування дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 від 03.06.2022 року;
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 288 о/с про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 з посади Поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 Куп`янського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області та поновити його на попередній посаді та стягнути на користь позивача середній заробіток за вимушений прогул;
- стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.01.2023 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні підстави для поновлення строку та докази поважності пропуску строку звернення до суду.
Ухвалою  Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2023 відмовлено в задоволенні заяви позивача про поновлення строків звернення до адміністративного суду; позовну заяву повернуто позивачу. 
Позивач, не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2023 і направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається, що позивачу досі не було вручено наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, отже строк на оскарження не розпочався. 
Суд першої інстанції ототожнив час, коли позивач дізнався про своє звільнення з часом, коли позивач дізнався про факт порушення своїх прав. Достеменно позивач дізнався про факт порушення своїх прав коли отримав наказ про звільнення. Позовну заяву позивач підготував в 14-денний строк, від дати отримання наказу про звільнення позивача, навіть без наявності у позивача наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, тож і в даному випадку розумні строки для звернення до суду були дотримані. 
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач посилається на те, що наказ ГУНП в Харківській області від 03.06.2022 №295 (про застосування дисциплінарного стягнення) відправлено позивачу засобами електронної комунікації 14.06.2022 та отримано. Витяг з наказу ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 №288 о/с (про звільнення) відправлено позивачу засобами електронної комунікації 16.06.2022.
Строк звернення до суду до спірних правовідносин повинен застосовуватися відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме протягом 15 днів з дня ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Відповідно до ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 ч. 1 ст. 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення у даній справі в межах доводів апеляційної скарги у відповідності до ч. 1 ст. 308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що позивач проходив  службу у Відділі поліції № 1 Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області.
Наказом ГУНП в Харківській області № 288 о/с від 14.06.2022 звільнено поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 Куп`янського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції.
Не погоджуючись із вищевказаними наказами відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції   виходив з того, що позивачем пропущено строк звернення до суду з цим позовом, оскільки позивача звільнено зі служби в поліції наказом  ГУНП в Харківській області від 14.06.2022, а до суду з вказаним позовом позивач звернувся лише 28.12.2022, тобто, з порушенням місячного строку звернення до суду. 
Суд апеляційної інстанції не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав. 
Частиною 1 статті 118 КАС України встановлено, що процесуальні строки – це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.
Тому в разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.
Право на звернення до суду не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення “Голдер проти Великої Британії” від 21.02.1975 р., “Жоффр де ля Прадель проти Франції” від 16.12.1992 р.).
Виходячи з принципу змагальності в адміністративному судочинстві, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Кодексом, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).
Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Колегія суддів зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Відповідно до ч. 4 ст. ст. 31 Закону України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Згідно  із ст. 30 Закону України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації. Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.
Проте, матеріали справи  не містять доказів належного повідомлення позивача про його звільнення, а  суд першої інстанції не вжив усіх, визначених законом, заходів та не встановив усі фактичні обставини, що мають значення для правильного прийняття процесуального рішення у цій справі на стадії відкриття провадження у справі, у зв`язку з чим дійшов передчасних висновків про повернення позовної заяви позивачу через пропущення останнім строку звернення до суду.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що наданий відповідачем під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції скріншот з мобільного додатку не може бути належним доказом направлення позивачу оскаржуваних наказів, оскільки з нього неможливо встановити на який номер  телефону  вказані накази були направлені.
Тобто, в матеріалах справи відсутні докази належного вручення позивачу оскаржуваних наказів.
Із врахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції  помилково зробив висновок про повернення позовної заяви ОСОБА_1 , оскільки в матеріалах справи відсутні докази направлення та вручення позивачу оскаржуваних наказів.
Відповідно до   ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи   порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали порушені норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, що відповідно до ст. 320 КАС України, є підставою для скасування ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2023 з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 243, 294, 308, 312, 320, 322, 325, 326,    328, 329  Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу  Харківського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2023 року  по справі № 520/12425/22 - скасувати. 
Справу № 520/12425/22 за позовом  ОСОБА_1 до  Головного управління Національної поліції в Харківській області  про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити певні дії, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Л.В. Любчич 	
Судді	   	О.В. Присяжнюк   О.А. Спаскін