Ухвала
 
24 липня 2023 року
місто Київ
 
справа № 359/9758/20
провадження № 61-9184ск23
 
Верховний Суд, який діє у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 
на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року
у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Богунського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Хмельницький), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», про визнання недійсним правочину,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 30 червня 2023 року із використанням засобів поштового зв`язку направила до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року в частині залишення без змін рішення суду першої інстанції, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.
Заявник подала касаційну скаргу без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення з нею.
Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).
Щодо сплати судового збору під час подання касаційної скарги
Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
За змістом вимог касаційної скарги заявник оскаржила рішення судів першої та апеляційної інстанцій в частині вирішення позову про:
- визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, площею 0, 0688 га, кадастровий номер 3220888000:04:001:0434, розташованої за адресою: Київська область, Бориспільський район, Щасливська сільська рада, яку реалізовано на електронних торгах 19 жовтня 2020 року;
- визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів від 19 жовтня 2020 року № 507364, складеного та підписаного переможцем торгів ОСОБА_1 та заступником генерального директора ДП «СЕТАМ» ОСОБА_4 з продажу земельної ділянки для індивідуального садівництва, площею 0, 0688 га, кадастровий номер 3220888000:04:001:0434, розташованої за адресою: Київська область, Бориспільський район, Щасливська сільська рада, реєстраційний номер лота 444678;
- визнання недійсним та скасування акта про проведення електронних торгів від 23 жовтня 2020 року, складеного державним виконавцем Богунського ВДВС у м. Житомирі.
У справі № 359/9758/20 сплата судового збору передбачена за трьома вимогами немайнового характеру.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюються у 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01 січня 2020 року становив 2 102, 00 грн (на момент подання позову).
Сума судового збору за подання позовної заяви за вимогами немайнового характеру, з якою звернулася у 2020 році фізична особа у цій справі, становить 0 ,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840, 80 грн).
За правилом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Оскільки у справі сплата судового збору передбачена за пред`явлені три вимоги немайнового характеру розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання такого позову, складав 2 522, 40 грн (840, 80 х 3), за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 5 044, 80 грн (2 522, 40 х 200 %).
До касаційної скарги ОСОБА_1 додала клопотання, у якому просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року.
Клопотання  ОСОБА_1 обґрунтовується тим, що вона є малозабезпеченою особою, в тому через скрутне матеріальне становище позбавлена можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги. На підтвердження цього надала копію довідки про отримання (неотримання) допомоги № 11/35/937.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, § 59).
Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, § 111).
Частиною третьою статті 136 ЦПК України визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, зокрема, про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б підтверджували вжиття нею всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.
Обов`язок зі сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Отже, звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених процесуальним законом, належить до повноважень суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).
Суд виходить з існування нагальної потреби у забезпеченні відповідального та добросовісного виконання учасниками розгляду справи своїх процесуальних обов`язків та реалізації наданих процесуальним законом повноважень.
Верховний Суд зробив висновок, що надана ОСОБА_1 довідка про отримання (неотримання) допомоги № 11/35/937 не є належним і достатнім доказом підтвердження майнового стану особи, оскільки з її змісту неможливо встановити наявність інших доходів заявника, окрім державної допомоги малозабезпеченим сім`ям. Тому Суд відмовляє у задоволенні клопотання заявника та визнає обов`язок сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у цій справі у розмірі 5 044, 80 грн або надати інші докази на підтвердження розміру доходу, отриманого ОСОБА_1 у 2022 році.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з вимогами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Суд роз`яснює, якщо заявник не усуне недоліки поданої касаційної скарги у строк, встановлений судом, така скарга вважатиметься неподаною і буде повернута цій особі (частина друга статті 393, частина третя статті 185 ЦПК України).
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Богунського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Хмельницький), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», про визнання недійсним правочину, залишити без руху.
Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.
У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційні скарги вважатимуться неподаними та будуть повернуті заявникам.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                               С. О. Погрібний