ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/1990/22                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Вовк П.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  25 липня 2023 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача                               Аліменка В.О., 
суддів                                                   Кобаля М.І., Кучми А.Ю.
за участю секретаря                               Мельник К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2022 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И Л А:
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Парфум», в якому просив суд:
- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 28 серпня 2021 року № KB 051210825297, замовник будівництва - ТОВ «Парфум».
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2022 року позов задоволено.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду відповідач подав до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2022 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" про визнання протиправним та скасування рішення задоволено, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2022 року скасовано та прийнято нову постанову, якою позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без задоволення.
Не погоджуючись з рішення суду апеляційної інстанції Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з касаційною скаргою, в якій просив скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення Окружного адміністративного суду від 17.05.2022 року.
Постановою Верховного Суду від 29.03.2023 року касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задоволено частково, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022 скасовано.
Справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" зобов`язання вчинити дії направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Скасовуючи постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022 року Верховний суд зазначив, що судами не встановлено чи належать об`єкти будівництва до самочинних, тобто, чи здійснюється: 1) будівництво на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети; 2) будівництво за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження.
Крім того, Верховний суд зазначив, що суд апеляційної інстанції не перевірив правильність висновків суду першої інстанції про наявність у позивача повноважень на звернення до суду з вимогами про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого відповідачем на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт "Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера "Б" за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1" від 28.08.2021 № KB 051210825297, замовник будівництва - ТОВ "Парфум", не надав жодної оцінки обставинам справи і аргументам учасників справи стосовно можливих ознак самочинного будівництва на об`єкті, замовником якого є відповідач, та правомірності способу їх виявлення органом державного архітектурно - будівельного контролю, не перевірив їх доказами.
Також, Верховний суд зазначив, що без з`ясування вищевикладеного не можливо встановити, чи виникли у цьому випадку у позивача передбачені законом правові підстави для звернення до суду з цим позовом.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу справ від 10.04.2023 року для розгляду даної справи визначено колегію суддів у складі головуючого Аліменка В.О. та суддів Бєлову Л.В. та Кучму А.Ю.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.04.2023 року колегією суддів було прийнято вказану справу до свого провадження та призначено розгляд справи в порядку письмового провадження.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.05.2023 року справу було призначено у відкрите судове засідання, з метою повного та об`єктивного розгляду справи та необхідністю заслухати пояснення представників сторін.
У зв`язку з тим, що суддя Кучма А.Ю. перебував у відпустці було здійснено заміну судді - члена колегії суддів.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.07.2023 року визначено наступний склад суду головуючий суддя - Аліменко В.О., судді - Бєлова Л.В., Кобаль М.І.
04.07.2023 року під час розгляду справи в Шостому апеляційному адміністративному суді в судовому засіданні було оголошено перерву до 25.07.2023 року
У зв`язку з тим, що суддя Бєлова Л.В. перебуває у відпустці було здійснено заміну судді - члена колегії суддів.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2023 року визначено наступний склад суду головуючий суддя - Аліменко В.О., судді - Кучма А.Ю., Кобаль М.І.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, повно та всебічно дослідивши обставини справи, заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" необхідно задовольнити, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано повідомлення ТОВ «Парфум» про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщень №№ 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 28.08.2021 № KB 051210825297.
Замовником будівництва, ТОВ «Парфум», у повідомленні наведені наступні дані, зокрема:
- проектна документація розроблена ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АР № 007470) та затверджена наказом директора ТОВ «Парфум» - ОСОБА_2 від 24.06.2021 № 12;
- генеральним підрядником є ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд»;
- містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не вимагаються згідно пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого   наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289   (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення);
- загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 909,84 кв. м, в тому числі площа антресолі - 301,64 кв. м; поверховість - 2+цоколь.
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень №№ 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, вул. Святошинська, 1» від 28.08.2021 № KB 051210825297 здійснив заходи державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був відсутній, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки.
На письмові запрошення до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.10.2021 № 073-8770 уповноважені особи ТОВ «Парфум» та ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд» не прибули, документів та матеріалів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, витребуваних позивачем, не надали.
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 06.10.2021 № 073-8769 звернувся до комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (далі також - БТІ) з проханням надати усі наявні креслення з експлікацією площ приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: вул. Святошинська, 1 у Святошинському районі.
БТІ листом від 11.10.2021 № 062/14-13274 (И-2021) повідомило, що не всі приміщення, перелічені в листі Департаменту є в матеріалах інвентаризаційної справи.
Відповідно до наданих копій матеріалів інвентаризаційної справи, виконаної станом на 08.01.2013, загальна площа літ. «Б» - 3064,0 кв.м на вул. Святошинській, 1. Разом з тим, у матеріалах інвентаризаційної справи наявна примітка, що дозвіл на реконструкцію в БТІ не подано. Об`єкт не прийнятий в експлуатацію.
Наведені вище обставини зумовили звернення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до суду з цим позовом.
Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що законодавством передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, за наявності яких є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне. 
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин), що спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Пунктом 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Згідно п. 6, 7 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом:
контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації;
надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів):
виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), розташованих у межах відповідних населених пунктів;
виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів.
Статтею 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зокрема передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.
Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку, зокрема: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Право на виконання будівельних робіт визначено ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Частиною 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.
Згідно вимог ч. 4, 5 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:
1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;
2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (частини перша, десята статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Частиною 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
Водночас, слід зазначити, що виключною підставою для звернення з позовом до суду про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про введення об`єкта до експлуатації є встановлений факт здійснення самочинного будівництва. 
Ознаками самочинного будівництва, зокрема, є: 
1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети; 
2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 
3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проєкту або будівельного паспорту; 
4) скасовано містобудівні умови та обмеження.
Також, слід зазначити, що наявність порушень, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларацій, однак може бути підставою для притягнення до відповідальності іншого характеру.
Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №826/17907/17, від 24.11.2021 у справі №420/998/21, від 07.03.2023 у справі №420/9217/21.
Як вбачається з матеріалів справи, та було встановлено під час розгляду справи, ТОВ «Парфум» є власником нежитлової будівлі літ. «Б» загальною площею 3076,7 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Святошинська, 1, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. 
Право власності на будівлю зареєстровано на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, індексний номер 22554591 від 04.06.2014р., виданого Реєстраційною службою Головного управління юстиції у м. Києві. Загальна площа об`єкту, зазначена в Реєстрі та правовстановлюючих документах, складає 3076,7 кв.м.
Технічну інвентаризацію будівлі починаючи з 2014 року ТОВ «Парфум» замовляло не у комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», а у інших приватних суб`єктів господарювання, які надають зазначені послуги і працівники яких мають відповідні сертифікати інженерів (Техніків) з технічної інвентаризації.
Право власності на зазначену будівлю площею саме 3076,7 кв.м. було зареєстровано ще в 2016 р. після її реконструкції та ТОВ «Парфум» було отримано свідоцтво про право власності. Реконструкцію об`єкту в 2016 році було здійснено у повній відповідності до чинного законодавства та отриманням відповідних дозвільних документів, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності 
Нежитлова будівля розміщена на земельній ділянці площею 1,0323 га, кадастровий номер 8000000000:75:222:0032 , що орендується у Київської міської ради відповідно до Договору про поновлення договору на право тимчасового користування землею (в тому числі на умовах оренди) від 01.09.2017р.
В 2021 р. у ТОВ «ПАРФУМ» виникла необхідність здійснити реконструкцію в частині приміщень нежитлової будівлі літ.»Б».
28.08.2021р. позивачем було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1), а саме на об`єкт «Реконструкція приміщень №№16/3, 23/3, 41-54,55 з їх об`єднанням та облаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. СвятошинськаД» №КВ 051210825297, тобто реконструкції на частину вищевказаної нежитлової будівлі, що належить ТОВ «Парфум».
05.10.2021р. Позивачем було видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ «Парфум» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Як вбачається із змісту оскаржуваного рішення, задовольняючи позов суд першої інстанції погодився з доводами позивача, що у повідомленні про початок виконання будівельних робіт недостовірні відомості, зокрема, про те, що ТОВ «Парфум» не подало дозвіл на реконструкцію в БТІ, об`єкт не прийнятий в експлуатацію, тобто товариство не може бути замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію.
В свою чергу, під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що ТОВ "Парфум" є власником нежитлової будівлі літ. «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» загальною площею 3076,7 кв.м., що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. 
Нежитлова будівля розміщена на земельній ділянці площею 1,0323 га, кадастровий номер 8000000000:75:222:0032, що орендується у Київської міської ради відповідно до Договору про поновлення договору на право тимчасового користування землею (в тому числі на умовах оренди) від 01.09.2017.
Основним доказом, який покладено в обґрунтування позову та взято до уваги судом першої інстанції, є лист КП "Київське міське бюро технічної інвентаризації" від 11.10.2021 № 062/14-13274 (И-2021), з якого вбачається, що загальна площа літ. "Б" за їх даними становить 3064,0 кв.м, а в матеріалах інвентаризаційної справи, як зазначає БТІ, наявна примітка, що дозвіл на реконструкцію в БТІ не подано, об`єкт в експлуатацію не прийнятий.
Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.
Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що дані щодо нежитлової будівлі літера "Б" за адресою: м. Київ. Святошинський район, вул. Святошинська 1 при заповненні повідомлення були взяті із її правовстановлюючих документів та даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, актуального технічного паспорту тощо.
Згідно листа КП "Київське міське бюро технічної інвентаризації" від 11.10.2021 № 062/14-13274 (И-2021), позивача повідомлено, що у КП відсутня запитувана інформація, оскільки з 2013 року товариство до КП "Київське міське бюро технічної інвентаризації" щодо проведення інвентаризації не зверталось. При цьому зауважено, що в силу приписів Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої в Мінюсті України 10.07.2001за № 582/5773 окрім КП "Київське міське бюро технічної інвентаризації" існують інші суб`єкти господарювання, що здійснюють інвентаризацію, а тому КП не є належним зберігачем запитуваної інформації. 
Представник апелянта в судовому засіданні зазначив, що технічна інвентаризація будівлі починаючи з 2014 року останнім замовлялась не у комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", а у інших приватних суб`єктів господарювання, які надають зазначені послуги і працівники яких мають відповідні сертифікати інженерів (техніків) з технічної інвентаризації.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції помилково врахував дані по площі станом на січень 2013 року з відповіді КП "Київське міське бюро технічної інвентаризації", яке не є єдиним надавачем послуг з технічної інвентаризації, і послугами якого відповідач не користувався.
Частиною 1 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката (частина 5 цієї ж статті).
Згідно ч. 9 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.
Відповідно до вимог ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.
За правилами статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» завершальним етапом будівництва об`єкту містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.
Наведене в сукупності свідчить про те, що реєстрація декларації про початок будівництва є обов`язковою умовою для початку виконання будівельних робіт. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації, несе замовник будівництва (особа, яка подає декларацію). При цьому реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.
Таким чином, з огляду на вищевикладене колегія суддів дійшла висновку про те, що позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами подання відповідачем недостовірних даних, підстави для задоволення позовних вимог відсутні, при цьому, суд першої інстанції, ухвалюючи рішення, не встановив усі обставини справи та зробив висновки, які фактичним обставинам не відповідають.
У своїй постанові Верховний Суд зазначає, що суд апеляційної інстанції не перевірив правильність висновків суду першої інстанції про наявність у позивача повноважень на звернення до суду з вимогами про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого відповідачем на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт "Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера "Б" за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1" від 28.08.2021 № КВ 051210825297, замовник будівництва - ТОВ "Парфум", не надав жодної оцінки обставинам справи і аргументам учасників справи стосовно можливих ознак самочинного будівництва на об`єкті, замовником якого є відповідач, та правомірності способу їх виявлення органом державного архітектурно - будівельного контролю, не перевірив їх доказами (пункт 44 Постанови).
В свою чергу слід зазначити, що основним доказом, який було покладено в обґрунтування позову є лист КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 11.10.2021 № 062/14-13274 (И-2021), в якому наголошено на тому, що загальна площа літ. «Б» за матеріалами інвентаризаційної справи станом на 08.01.2013р., становить 3064 кв.м. Крім того в матеріалах інвентаризаційної справи, як зазначає БТІ, наявна примітка, що дозвіл на реконструкцію в БТІ не подано, об`єкт в експлуатацію не прийнятий.
На виконання вимог Верховного Суду викладених в постанові від 29.03.2023 року судом апеляційної інстанції під час розгляду справи у відкритому судовому засіданні було з`ясовано, що право власності на зазначену будівлю площею 3076,7 кв.м. було зареєстровано ще в 2016 р. після її реконструкції, про що ТОВ "Парфум" було отримано свідоцтво про право власності. Реконструкцію об`єкту в 2016 році було здійснено у повній відповідності до чинного законодавства та отриманням відповідних дозвільних документів, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності (копії правовстановлюючих та дозвільних документів містяться в матеріалах справи).
Водночас, під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, жодних доказів самочинного будівництва не встановлено.
Колегія суддів звертає увагу, що реєстрація декларації про початок будівництва є обов`язковою умовою для початку виконання будівельних робіт. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації, несе замовник будівництва (особа, яка подає декларацію). В свою чергу, реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.
Таким чином, з огляду на вищевикладене колегія суддів вважає, що позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами подання ТОВ "Парфум" недостовірних даних, у зв`язку з чим і відсутні підстави для задоволення позову.
Стосовно доводів позивача про зміну функціонального призначення вказаного приміщення, представник апелянта в судовому засіданні надав пояснення, що планувалося здійснити тільки облаштування антресолей в частині приміщень нежитлової будівлі, після якого ні функціональне призначення, ні зміна зовнішніх геометричних розмірів не відбудеться. Отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки в такому випадку не вимагається відповідно до п.25 Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 06.11.2017 № 289 «Про затвердження Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються». Проектування здійснювалось з повним дотриманням норм законодавства, вихідних даних, будівельних норм, державних стандартів і правил тощо.
Згідно із частиною другою      статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно - будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Механізм зазначеного вище нагляду визначений затвердженим      Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698      Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.
Вказаний Порядок не містить посилань на надання ДАБК повноважень звернення до суду із будь-якими позовними вимогами на виконання функцій нагляду.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт - врегульована положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого      Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553.
Відповідно до пункту 13 Порядку№ 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Згідно з пунктом 16 Порядку №533 за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Пунктами 17-19 вище зазначеного Порядку встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки/припис, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта/припису. Один примірник акта перевірки/припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Відповідно до 4.2. ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідні факти недостовірних даних мають бути встановлені органом держаного архітектурно-будівельного контролю у визначеному законом порядку та не ґрунтуватись на припущеннях.
Відповідно до абз. З ст.1 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007р. №877-V заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Згідно з вимогами частини 6 ст.7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Отже, для цілей застосування наслідків порушення суб`єктом господарювання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі відображення ним недостовірної інформації у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, ці факти мають бути зафіксовані у акті, що складений за результатами здійснених у встановленому законом порядку планових або позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 27.07.2022р. у справах №826/14140/18, від 07.09.2022р. №640/3317/19.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків, щодо задоволення позовних вимог.
З урахуванням викладеного, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції при вирішенні даної справи невірно застосував норми матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, у зв`язку з чим прийняв незаконне та необґрунтоване рішення, а тому, рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Водночас, доводи викладені в апеляційній скарзі знайшли своє підтвердження в суді апеляційної інстанції.
Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Таким чином, колегія суддів вважає, що допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального та процесуального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому, оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Частиною 1 ст. 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Згідно п. 4 ч. 3 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, рішення прийняте з порушенням норм процесуального права, що є підставою для його скасування, та прийняття нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,  

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" - задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2022 року - скасувати, прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                      В.О. Аліменко 

Судді                                                                                          М.І. Кобаль

                                                                                                    А.Ю. Кучма

Повний текст постанови складено « 31» липня 2023 року.