справа №991/6393/23
провадження №1-кс/991/6407/23

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
«04» серпня 2023 року                                                                 м. Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду  ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива НАБУ ОСОБА_3 , представників власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали об`єднаного провадження за клопотаннями прокурора третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в судді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 та старшого детектива Національного бюро Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , погоджене Генеральним прокурором ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні №52023000000000132 від 23 березня 2023 року,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшли вказані клопотання про накладення арештів на майно у кримінальному провадженні №52023000000000132 від 23 березня 2023 року, зокрема на майно, вилучене під час обшуку квартири за місцем проживання  ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільного телефону «Apple iPhone» 14 Pro Max, IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 ; ноутбука «Lenovo MIIX 520-121 KB», s/n YD0723EC із зарядним пристроєм (справа №991/6393/23, провадження №1-кс/991/6407/23); квартири за адресою: АДРЕСА_2 , автомобіля «Mazda MX-30», д.н. НОМЕР_4 та офісного приміщення №44 БО «Україно-Турецький Благодійний Фонд» за адресою: м. Тернопіль, вул. Замкова, 6, які перебувають у користуванні ОСОБА_9 , а саме: трьох флешнакопичувачів («CLICK» білого кольору, 16 Gb; «SP Silicon Power» зеленого кольору, 8 Gb; флешнакопичувача чорного кольору); мобільного телефона «Iphone» білого кольору; ноутбук чорного кольору «Lenovo Y 50-50», model 59K45890 s/n  НОМЕР_5 , документи щодо перетину кордону відповідними особами, ініційовані директором БО «Україно-Турецького Благодійного Фонду» та реєстр волонтерів вказаного фонду в загальній кількості на 492 аркуші (справа №991/6394/23, провадження №1-кс/991/6408/23); домоволодіння за адресою:  АДРЕСА_3  та земельної ділянки з кадастровим номером 6125281700:02:001:4619, які перебувають у користуванні  ОСОБА_10 , а також огляду місцевості (території поблизу паркану, яким огороджено домоволодіння за вказаною адресою), а саме: грошових коштів у вигляді 30 банкнот номіналом по 100 доларів США з відповідними серійними номерами (які попередньо були переміщені в це місце  ОСОБА_10  з території її домогосподарства); мобільного телефону марки «iPhone», візуально схожого на модель «14», із задньою кришкою білого кольору; відеореєстратора марки «HIKVISION», модель: DS-7608NI-K1(B), серійний номер: 079871324(справа №991/6395/23, провадження №1-кс/991/6409/23).
Ухвалою слідчого судді від 18 липня 2023 року матеріали проваджень за цими клопотаннями об`єднано в одне провадження - справа №991/6393/23, провадження №1-кс/991/6407/23, у зв`язку з тим, що майже усе майно (його більшість) відноситься до однієї категорії майна – електронні носії інформації (електронні інформаційні системи, комп`ютерні системи або їх частини, мобільні термінали систем зв`язку), а таке об`єднання не порушить права зацікавлених осіб, не ускладнить процес та буде сприяти забезпеченню правової визначеності щодо подальшої долі арештованого майна у розумні строки. На думку слідчого судді, можливість об`єднання зазначених клопотань передбачена діючим процесуальним законодавством, а доцільність такого об`єднання знаходиться в межах наданої законодавцем дискреції (розсуд), що також не суперечить судовій практиці апеляційної інстанції (ухвала Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 16 лютого 2023 року, справа №991/6450/22), а головне – процесуальне законодавство не містить відповідної заборони (ухвала Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 17 травня 2023 року, справа №991/3231/23).
Порушення слідчим суддею строків розгляду клопотань, встановлених ч. 1 ст. 172 та ч. 6 ст. 173 КПК України не спричинило будь-яких негативних (невідворотних) наслідків для жодного з учасників цього провадження, а було пов`язано з необхідністю дотримання таємниці досудового розслідування в межах, визначених детективом та забезпеченням можливості представникам власників майна ознайомитися з наданими матеріалами, у тому числі з додатково долученими детективом. 
Обставини, якими обґрунтоване клопотання.
Детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №52023000000000132 від 23 березня 2023 року, відомості по якому внесені до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 368, ч.4 ст. 368, ч.4 ст. 27 ч.4 ст. 369 КК України, в ході проведення якого встановлено, що ОСОБА_10 - народна депутатка України ІХ скликання, використовуючи надану їй владу та службове становище, за попередньою змовою зі своєю помічницею ОСОБА_9 та іншими службовими особами органів державної влади, налагодили протиправну схему отримання неправомірної вигоди від громадян за вирішення різного роду питань, зокрема за включення в інформаційну систему «Шлях» відомостей про відповідних осіб, винесення про це розпоряджень відповідних обласних військових адміністрацій та подальшого безперешкодного перетину державного кордону. Так, у клопотанні зазначено, що в ході досудового розслідування встановлені достатні дані, які дають підстави вважати, що у березні 2023 року ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою із народною депутаткою України ІХ скликання ОСОБА_10 та службовими особами Київської обласної військової адміністрацій, Державної прикордонної служби України, зокрема з числа осіб, що відносяться до військовослужбовців вищого офіцерського складу, попрохала у ОСОБА_11 неправомірну вигоду в сумі 6 000 доларів США, двома частинами по 3000 доларів США, які отримали 03 березня 2023 року та 13 березня 2023 року, за включення в інформаційну систему «Шлях» відомостей про ОСОБА_12 , винесення відповідного розпорядження Київської обласної військової адміністрації та подальшого безперешкодного перетину останнім державного кордону. Крім того, в ході досудового розслідування були встановлені достатні дані, які дають підстави вважати, що впродовж травня-липня 2023 року ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою із народною депутаткою України ІХ скликання ОСОБА_10 , службовими особами однієї з обласних військових адміністрацій, Державної прикордонної служби України, зокрема з числа осіб, що відносяться до військовослужбовців вищого офіцерського складу, висловили прохання ОСОБА_11 надати неправомірну вигоди в сумі 5 300 доларів США за включення в інформаційну систему «Шлях» відомостей про нього, винесення відповідного розпорядження обласної військової адміністрації, що дає підставу для перетину державного кордону. 02 червня 2023 року вже була отримана перша частина неправомірної вигоди в сумі 2 500 доларів США в якості авансу, а 05 липня 2023 року ОСОБА_9 та ОСОБА_10 одержали від ОСОБА_11 решту неправомірної вигоди в розмірі 2800 доларів США. При цьому детектив у клопотанні вказує, що 05 липня 2023 року була передана неправомірна вигода від ОСОБА_11 до ОСОБА_9 , яка у свою чергу того ж дня передала гроші в сумі 2800 доларів США народній депутатці України ОСОБА_10 .
З метою врятування майна – речових доказів детективами НАБУ в межах даного кримінального провадження були проведені обшуки, зокрема: 
-у квартирі за місцем проживання  ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 ;
-у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , автомобілі «Mazda MX-30», д.н. НОМЕР_4 та в офісному приміщенні № НОМЕР_6 БО «Україно-Турецький Благодійний Фонд» за адресою: АДРЕСА_4 , які перебувають у користуванні ОСОБА_9 ; 
-у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_3 та земельній ділянці з кадастровим номером 6125281700:02:001:4619, які перебувають у користуванні ОСОБА_10 , а також земельної ділянки з кадастровим номером 6125281700:02:001:4959, яка належить на праві власності ОСОБА_13 та є суміжною з земельною ділянкою ОСОБА_14 
під час яких виявлено і вилучено електронні носії інформації, які містять/можуть містити відомості, що самі по собі або в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також предмет неправомірної вигоди. Постановами детектива від 06 липня 2023 року вилучене майно визнано речовими доказами.
Отже, в клопотаннях ставиться питання про накладення арешту на вилучене під час проведених обшуків майно, зокрема з метою збереження речових доказів для запобігання можливості їх приховання, втрати або пошкодження, а також забезпечення можливої спеціальної конфіскації.
Позиція сторін у судовому засіданні.
Детектив ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому. Додатково зазначив, що не наполягає на арешті деяких вилучених речей, зокрема трьох флешнакопичувачів («CLICK» білого кольору, 16 Gb; «SP Silicon Power» зеленого кольору, 8 Gb; флешнакопичувача чорного кольору), які підлягають поверненню власнику у зв`язку з їх оглядом та копіюванням з них інформації в повному обсязі. 
Представник власника майна  ОСОБА_8  – адвокатОСОБА_5 проти накладення арешту на вилучене за місцем проживання ОСОБА_8 майно заперечував, посилаючись на те, що ухвалою про обшук був наданий дозвіл на вилучення відповідних мобільного телефона і ноутбука. Крім того, вказав на те, що  ОСОБА_8 не є підозрюваною в межах даного кримінального провадження та взагалі не має до нього жодного відношення.
Представник власника майна підозрюваної ОСОБА_10 – адвокат ОСОБА_4 також заперечував проти накладення арешту. Зокрема вказав на те, що грошові кошти виділені зі спеціального фонду НАБУ, а також на те, що, за версією органу досудового розслідування, предмет неправомірної вигоди складає 2 800 доларів США, тоді як фактично вилучено 3 000 доларів США. Стосовно відеореєстратора зазначив, що, на його думку, жодних перепон у копіюванні інформації з нього немає, а отже – і необхідності у накладенні арешту. Що стосується мобільного телефона, то у постанові про призначення експертизи не зазначено, чи містить він взагалі систему логічного захисту.
Підозрювана ОСОБА_9 та/або її представники в судове засідання не з`явилися, про поважність причин неявки не повідомили. Власник земельної ділянки ( ОСОБА_13 ), яка межує з земельною ділянкою ОСОБА_10 і на якій були віднайдені грошові кошти, що, за твердженням детектива, є предметом неправомірної вигоди не викликався, оскільки доступ до зазначеної земельної ділянки має необмежена кількість осіб, не огороджена парканом та фактично є прохідною.  Узв`язку з цим слідчим суддею, з урахуванням положень ч.1 ст.172 КПК України, було прийнято рішення про розгляд клопотання за участю осіб, які з`явились. 
Встановленні обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.
Оскільки детектив в судовому засіданні відмовився від вимоги про накладення арешту на три флешнакопичувачі («CLICK» білого кольору, 16 Gb; «SP Silicon Power» зеленого кольору, 8 Gb; флешнакопичувача чорного кольору), з огляду на положення ч.3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав для розгляду клопотання в цій частині.
Вирішуючи питання про арешт майна в межах даного кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що у КПК України законодавець розмежував статус майна, вилученого на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на обшук та тимчасово вилученого майна. Зокрема, у відповідності до ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном. 
Тобто, не вважається тимчасово вилученим майном, дозвіл на відшукання і вилучення якого був наданий ухвалою слідчого судді про обшук та яке детективи вилучили під час такого обшуку. 
З матеріалів клопотання, 05-06 липня 2023 року були проведені невідкладні (до постановлення ухвали слідчого судді) обшуки:
- у квартирі за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , за результатом якого виявлено та вилучено мобільний телефон «Apple iPhone» 14 Pro Max, IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 та ноутбук «Lenovo MIIX 520-121 KB», s/n YD0723EC із зарядним пристроєм;
- в автомобілі «Mazda MX-30», д.н.  НОМЕР_4  та офісному приміщенні №44 БО «Україно-Турецький Благодійний Фонд» за адресою: м. Тернопіль, вул. Замкова, 6, які перебувають у користуванні  ОСОБА_9 , за результатом чого виявлено та вилученомобільний телефон «Iphone» білого кольору, ноутбук чорного кольору «Lenovo Y 50-50», model 59K45890 s/n НОМЕР_5 та документи щодо перетину кордону відповідними особами, ініційовані директором БО «Україно-Турецького Благодійного Фонду» та реєстр волонтерів вказаного фонду в загальній кількості на 492 аркуші;
- у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_3 та земельній ділянці з кадастровим номером 6125281700:02:001:4619, які перебувають у користуванні ОСОБА_10 за результатом чого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «iPhone», візуально схожого на модель «14», із задньою кришкою білого кольору; відеореєстратор марки «HIKVISION», модель: DS-7608NI-K1(B), серійний номер: 07987132, а також обшук (огляд) на земельній ділянці з кадастровим номером 6125281700:02:001:4959, яка належить на праві власності ОСОБА_13 та межує з земельною ділянкою ОСОБА_10 , за результатами якого виявлено та вилучено грошові кошти у вигляді 30 банкнот номіналом по 100 доларів США з відповідними серійними номерами.
В подальшому, за результатами розгляду клопотань сторони обвинувачення, ухвалами слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_15 від 07 липня 2023 року, 18 липня 2023 року були «легалізовані» зазначені вище невідкладні обшукиі надано дозвіл на відшукання та вилучення мобільного телефона «Apple iPhone» 14 Pro Max, IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 ; ноутбука «Lenovo MIIX 520-121 KB», s/n YD0723EC із зарядним пристроєм (ухвала від 07 липня 2023 року, справа №991/6013/23); мобільного телефону «Iphone» білого кольору; ноутбука чорного кольору «Lenovo Y 50-50», model 59K45890 s/n  НОМЕР_5  (ухвала від 07 липня 2023 року, справа №991/6015/23); документів щодо перетину кордону відповідними особами, ініційовані директором БО «Україно-Турецького Благодійного Фонду» та реєстр волонтерів вказаного фонду в загальній кількості на 492 аркушах (ухвала від 07 липня 2023 року, справа №991/6016/23); грошових коштів – предмета неправомірної вигоди, а саме: 30 банкнот (купюр) номіналом по 100 доларів США кожна з відповідними серійними номерами (ухвала від 07 липня 2023 року, справа №991/6017/23); мобільного телефону марки «iPhone», візуально схожого на модель «14», із задньою кришкою білого кольору;відеореєстратора марки «HIKVISION», модель: DS-7608NI-K1(B), серійний номер: 079871324 (ухвала від18 липня 2023 року, справа №991/6391/23).
Згідно з ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до клопотань, що узгоджується з наявними в матеріалах протоколами обшуків, під час огляду віднайденого за місцем проживання  ОСОБА_8  мобільного телефона «Apple iPhone» 14 Pro Max виявлено, що в його телефонній книжці наявні контакти із найменуванням: « ОСОБА_16 », « ОСОБА_17 ». В ході огляду месенджера WhatsApp встановлено листування із вказаними абонентами, а також з абонентом « ОСОБА_18 », що стосуються обставин, які розслідуються в у цьому кримінальному провадженні (фото паспортів громадянина України, для виїзду за кордон, посвідчення водія на прізвище ОСОБА_11 та інші повідомлення). На ноутбуці «Lenovo MIIX 520-121 KB» наявна наліпка «Верховна рада України. ZKT100Z0» та із штрихкодом.  ОСОБА_8 пояснила, що цим ноутбуком користується вона і можливо на ньому вона виготовляла проекти документів щодо оформлення дозволу для виїзду за межі України громадянину ОСОБА_11 (протокол обшуку від 05-06 липня 2023 року). Постановою детектива від 06 липня 2023 року вказані телефон і ноутбук визнано речовими доказами.
За даними протоколу обшуку автомобіля, який перебуває у користуванні ОСОБА_9 , в ході огляду мобільного телефону «Iphone» білого кольору було виявлено переписку останньої з абонентом  ОСОБА_19 або  ОСОБА_20 , а також зафіксовано переписку, зокрема щодо отримання грошових коштів та військомату. Після подальшого блокування мобільного телефону ОСОБА_9  відмовилася його повторно розблоковувати. Ноутбук чорного кольору «Lenovo Y 50-50» не вдалося увімкнути та дослідити його вміст. Крім того, відповідно протоколу обшуку офісного приміщення №44 БО «Україно-Турецький Благодійний Фонд», у цьому приміщенні виявлено ряд документів, зокрема листів обґрунтування, заяв з отримання дозволу щодо перетину кордону та внесення водіїв в систему «Шлях», додатків до них та інших документів за різний період часу стосовно осіб чоловічої статі, ініційованих директором БО «Україно-Турецького Благодійного Фонду», та реєстр волонтерів вказаного фонду (протоколи обшуку від 05, 06 липня 2023 року). Постановою детектива від 06 липня 2023 року вказані телефон, ноутбук та документи визнано речовими доказами.
Згідно з протоколом обшуку домоволодіння та земельної ділянки, які перебувають у користуванні ОСОБА_10 , від 05 липня 2023 року, вбачається, що на пропозицію детективів добровільно зняти пароль та пред`явити для огляду виявлений мобільний термінал «iPhone», візуально схожий на модель «14», ОСОБА_10 відмовилася, що потребує подальшого його дослідження в умовах криміналістичної лабораторії.  ОСОБА_10  так само не повідомила(їй не відомі) даних доступу до виявленого в ході обшуку відеореєстратора марки «HIKVISION», на який здійснюється відеофіксація системи відеоспостереження даного домоволодіння. Враховуючи місця розташування відеокамер, відеозапис, який може міститись на відшуканому відеореєстраторі, може мати значення для досудового розслідування. 
Крім того, як вбачається з протоколу огляду місцевості від 05 липня 2023 року – земельної ділянки, яка належить на праві власності ОСОБА_13 , під час огляду такої ділянки місцевості з необмеженим доступом (не огороджена), яка знаходиться біля кам`яного паркану в кінці домоволодіння ОСОБА_10 , тобто із зовнішньої сторони зазначеного домоволодіння, на відстані 0,1–5 м. від описаного паркану, який межує з парканом сусідського домоволодіння, було виявлено у розкиданому вигляді на площі близько 5м2 грошові кошти – купюри (банкноти) номіналом по 100 доларів США кожна, загальною кількістю 30 шт, які були вилучені детективами, оскільки мали значення для кримінального провадження, враховуючи версією слідства стосовно того, що це частина неправомірної вигоди, обставини отримання якої розслідуються у цьому кримінальному провадженні. Постановою детектива від 06 липня 2023 року вилучені у ОСОБА_10 телефон, ноутбук та віднайдені на суміжній земельній ділянці грошові кошти визнано речовими доказами.
В судовому засіданні детектив послався на те, що вилучення усіх вказаних вище носіїв інформації відбулося у зв`язку тим, що вони містять/можуть містити інформацію, яка стосується предмету досудового розслідування, а також у зв`язку з необхідністю проведення відповідних експертних досліджень. Детектив також послався на факт визнання їх речовими доказами.Віднайдені грошові кошти, за версією органу досудового розслідування, є предметом неправомірної вигоду, а тому підлягають спеціальній конфіскації.
Визнаючи на цьому етапі розслідування потребу у органу досудового розслідування в проведенні експертних досліджень електронних носіїв інформації, вважаю за необхідне зазначити, що положення Глави 17 КПК України «Арешт майна» не визначає обов`язку слідчого судді щодо накладення арешту на вилучене майно, а оперує такими конструкціями, як – арешт майна допускається (ч.2 ст. 170 КПК України). Тобто, зацікавлена особа, з метою запобіганню можливостям приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України), які, на мою думку, повинні бути реальними та наявними у часі, ініціює перед слідчим суддею відповідне питання про арешт майна, із зазначенням мети згідно з одним та/або декількома пунктами ч.2 ст.170 КПК України.
Чи можуть бути речовими доказами електронні носії інформації? 
На моє переконання, з урахуванням обставин поданих клопотань та переважної більшості інших клопотань, які стосуються арешту вилучених електронних носіїв інформації, НІ!
Як правило, і цей випадок не виключення, орган досудового розслідування цікавить інформація, яка може міститься чи міститься на цих носіях інформації (електронні докмуенти) і арешт потрібен виключно для їх копіювання належним суб`єктом (експертом/спеціалістом) та у належний спосіб та формі (висновок/огляд). 
Повертаючись до положень ч.2 ст.170 КПК України, вбачається, що законодавцем не визначено такої мети, як проведення експертизи для накладення арешту на майно і тому слідчі/детективи, підлаштовуючись під п.1 ч.2 ст.170 КПК України, абсолютно формально, без жодного належного мотивування виносять постанову про визнання електронних носіїв інформації речовим доказом. 
Як вже було зазначено мною вище, маю критичне ставлення до можливості визнання електронних носіїв інформації речовим доказом в принципі як носіїв певної інформації, оскільки орган досудового розслідування не надає переконливих доказів того, що ці носії були знаряддям злочину (містяться явні сліди) або на ньому/них встановлене шкідливе програмне забезпечення, за допомогою якого вчинявся злочин, при цьому формально посилаючись на «існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом» (ч.1 ст.170 КПК України) та/або «зберіг» на собі сліди кримінального правопорушення» (абз.2 ч.3 ст.170 КПК України). За такою логікою детективів доцільно арештовувати обладнання мобільних операторів, на якому також зберігається потрібна органу інформація, але орган досудового розслідування обмежуються лише інформацією, отриманою за допомогою тимчасового доступу. 
В той же час, стверджуючи у судовому засіданні чи зазначаючи у постанові про визнання речовими доказами про достатність підстав вважати електронні носії інформації доказом, детективи зовсім не приділяють увагу тому факту, що ці носії складаються не тільки з жорстокого диску, на якому може міститься інформація, що їх цікавить, а і з прийомопередавача, спеціалізованого контролера управління, дисплея, інтерфейсного пристрою, акумулятора, програмного забезпечення тощо, тобто зазначені носії (й) є складними пристроями, а з урахуванням рівня розвитку людства в цілому, є засобами зберігання великої за обсягом особистої/професійної інформації та швидкого спілкування осіб між собою і обміном великою за кількістю і обсягом інформацією, яка є досить «чутливою» та потребує захисту.
Особисто для мене не зрозуміло, чому сторона обвинувачення, маючи законну потребу в проведенні експертизи, що прямо передбачено абз.3 ч.2 ст.168 КПК України, з дотриманням вимог абз.2 ч.2 ст.168 КПК України, як в цій об`єднаній справі, просить арештувати техніку, в тому числі з метою проведення експертиз.
Слідчий суддя не вважає, що отримана інформація в подальшому буде визнана недопустимою, оскільки була отримана без накладення відповідного арешту носіїв. Зазначені твердження спростовуються діями самих детективів, які після отримання необхідної слідству інформації, зазвичай, повертають вилучені інформаційні системи і на заваді їм не стоїть винесена постанова про визнання їх речовими доказами та/або відсутність арешту, а такі їх дії фактично є острахом, який нічим не підкріплений та не ґрунтується на судовій практиці (не була надана). Наприклад, в цій справі, без внесення змін до постанови про визнання речовими доказами від 06 липня 2023 року (відсутні відомості) детектив ОСОБА_3 спокійно висловив у судовому засіданні намір про повернення трьох флешнакопичувачів Колеснік 
Не виглядає достатньо переконливою позиція детективів щодо відсутності в ухвалах суду повної ідентифікації електронних носіїв інформації (IMEI, виробник, марка, модель, основні характеристики тощо), оскільки в умовах цифрової трансформації суспільства (діджиталізації) та зайняття достатньо великої частині в житті кожної людини електронних носіїв інформації, на мою думку, достатньо в рішенні суду про надання обшуку послатися на певний вид електронних носіїв інформації, без додаткової конкретизації.
Також вважаю за доцільно зазначити, що положення п.2 ч.1 ст.169 КПК України не застосовуються в даному випадку і на моє розуміння процесуальних положень у їх сукупності, зокрема ч.7 ст.236, абз. 2, 3 ч. 2 ст. 168, ч.5 ст.171 КПК України, обов`язок повернення тимчасово вилученого майна виникає у органу досудового розслідування і необхідність дотримання строку звернення до суду з клопотанням про арешт такого майна (не пізніше наступного робочого дня/48 годин після вилучення) виключно у тих випадках, коли було вилучено майно, про яке не було згадки в ухвалі слідчого судді про проведення обшуку, і тільки у цьому разі воно набуває статусу тимчасово вилученого, а подальше його утримання потребує додаткової перевірки «легалізації» з боку суду. 
Підсумовуючи, за відсутністю жодних ознак чи об`єктивних, наявних у часі можливостей у власника або будь-якої іншої зацікавленої особи приховати, пошкодити, зіпсувати, знищити, перетворити, відчужити вилучене майно, виходячи з фактичних обставин кримінального провадження, встановлених в ході розгляду клопотання та які містяться в поданих і досліджених в судовому засіданні матеріалах, з урахуванням того, що слідчим суддею було надано дозвіл на відшукання та вилучення конкретного виду майна в ухвалах про обшуки, це майно не вважається тимчасово вилученим, а тому утримання його детективами є виправданим на цьому етапі розслідування та не потребує арешту.
Визнаючи виправданим на даному етапі розслідування утримання електронних носіїв інформації, слідчий суддя вважає за необхідне наголосити, що таке утримання не може відбуватися досить тривалий час, а вказана перевірка (експертиза) має бути здійснена органом досудового розслідування в розумний строк з поверненням їх володільцям у разі встановлення факту відсутності в ньому відомостей, що мають значення для досудового розслідування та/або копіюванні необхідної інформації у повному обсязі. Твердження детектива ОСОБА_3 щодо неможливості скопіювати певну інформацію з деяких електронних носіїв інформації не підтверджується жодними належними доказами. Отримання органом досудового розслідування висновку експерта, який підтвердить неможливість копіювання інформації та/або копіювання її у неповному обсязі може бути підставою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту. 
В той же час, заінтересовані особи не позбавлені можливості оспорювати перед слідчим суддею розумність строку утримання відповідного майна органом досудового розслідування.
Також слід зазначити, що для запобігання надмірному обмеженню права власності особи, слідчий суддя вважає за доцільне запропонувати органу досудового розслідування забезпечити можливість володільцю (ям) вилучених електронних носіїв інформації скопіювати контакти з них та іншу інформацію, яка не має відношення до цього провадження, але до неї має інтерес власник (и).
Теж саме стосується і вилучених грошових коштів, адже, з урахуванням того, що слідчим суддею було надано дозвіл на відшукання та вилучення банкнот (купюр) з відповідними серіями та номерами, вони також не вважаються тимчасово вилученими та не потребують арешту як додаткової підстави для обґрунтування його утримання, оскільки вони можуть стосуватися обставин вчинення кримінального правопорушення, враховуючи версію органу досудового розслідування, що ці гроші являють собою предмет неправомірної вигоди.
При цьому, слід зазначити, що навіть за умови відсутності зазначеної обставини слідчий суддя не вбачає необхідності та не вважає доцільним і таким, що сприятиме досягненню завдань кримінального провадження, накладення арешту на вилучені грошові кошти, оскільки, відповідно до протоколу огляду та вручення грошових коштів від 05 липня 2023 року, вони належать НАБУ та надані для отримання фактичних даних в межах цього кримінального провадження, після чого були вилучені під час обшуку та повернуті на зберігання до НАБУ і визнані речовими доказами, а отже будь-які зацікавлені особи, в тому числі підозрювані, позбавлені об`єктивних, наявних у часі можливостей щодо приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тощо вилучених грошових коштів. 
Слідчий суддя не розділяє твердження детектива ОСОБА_3 стосовно того, що після отримання неправомірної вигоди грошові кошти змінюють власника та перестають бути власністю НАБУ, оскільки накладенням арешту на грошові кошти держави та які знаходяться під контролем держави не може бути досягнуто жодне із завдань арешту, крім, звісно, запобігання спробам можливих вимог фінансового відділу, бухгалтера НАБУ про повернення виданих грошових коштів. 
Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав (відсутня необхідність) для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, дозвіл на відшукання та вилучення якого надано слідчим суддею в ухвалах про обшук.
Слідчий суддя також не вбачає підстав для застосування п.2 ч.1 ст.169 КПК України щодо повернення майна особам, у яких воно було вилучене.
При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що критично ставиться до можливості застосування спеціальної конфіскації до електронних носіїв інформації в принципі, з огляду як на складність доведення обставин, що передбачені ст.96-2 КК України, у зв`язку з діджиталізацією людства, так і з причин постійної втрати їх вартості, а, з урахуванням середніх строків розгляду кримінальних проваджень у Вищому антикорупційному суді та АП Вищого антикорупційного суду, витрати з можливої реалізації цих носіїв будуть перевищувати їх вартість.
Разом з цим, як вбачається з протоколу огляду та вручення грошових коштів від 05 липня 2023 року, з метою документування (підтвердження чи спростування) фактів протиправної діяльності, перевірки обставин вчинення злочину в даному кримінальному провадженні оглянуто та вручено ОСОБА_11 грошові кошти – 28 купюр номіналом по 100 доларів США у розмірі 2 800 доларів США, в ході чого проведено почергову ідентифікацію цих купюр, а саме: PB52713907F, PB52713911F, PB52715801F, PB52715813F, PB52715817F, PB52715807F, PB52713906F, PB52713910F, PB52715802F, PB52715814F, PB52715818F, PB52715803F, PB52715815F, PB52715819F, PB52715812F, PB52715816F, PB52715805F, PB52715808F, PB52713912F, PB52713908F, PB52715804F, PB22941011M, PB52715806F, PB52715820F, PB52713905F, PB52713909F, PB52713904F, AB65600328E.
Водночас, органом досудового розслідування за результатами проведеного 05 липня 2023 року обшуку (огляду) місцевості – земельної ділянки, що є суміжною з земельною ділянкою, власницею якої є ОСОБА_14 ,віднайдено у розкиданому вигляді на площі близько 5м2 грошові кошти – купюри (банкноти) номіналом по 100 доларів США кожна, загальною кількістю 30 шт, а саме: PB52713907F, PB52713911F, PB52715801F, PB52715813F, PB52715817F, PB52715807F, PB52713906F, PB52713910F, PB52715802F, PB52715814F, PB52715818F, PB52715803F, PB52715815F, PB52715819F, PB52715812F, PB52715816F, PB52715805F, PB52715808F, PB15687319H, PB52713912F, PB52713908F, PB52715804F, PB22941011M, PB52715806F, PB52715820F, PB15687373H, PB52713905F, PB52713909F, PB52713904F, AB65600328E. За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_10 здійснила перекидання цих купюр, попередньо отриманих від ОСОБА_9  як неправомірну вигоду, через паркан свого будинку з метою їх приховання у зв`язку з прибуттям в цей момент детективів НАБУ для проведення обшуку.
Отже, кількість ідентифікованих і вручених грошових коштів не співпадає з кількістю тих, що були вилучені органом досудового розслідування під час обшуку (огляду) зазначеної земельної ділянки. Зокрема, серед відшуканих коштів містяться дві купюри, які не були ідентифіковані та вручені свідку, а саме: РВ15687319Н, РВ15687373Н.
В судовому засіданні детектив зазначив, що цих дві купюри з віднайдених 30 є неідентифікованими, однак вони так само підлягають перевірці щодо їх правової природи – відношення до предмету неправомірної вигоди, в тому числі в межах можливих інших епізодів.
Оцінюючи можливість накладення на ці грошові кошти арешту та застосування до них спеціальної конфіскації, слідчий суддя враховує попередньо встановлені та викладені вище обставини, а також зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само за вчинення інших злочинів, перелік яких наведено у ч. 1 ст. 96-1 КК України.
Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється за ознаками кримінальних правопорушень, санкції яких передбачають покарання у виді позбавленні волі.
Крім того, спеціальна конфіскація може бути застосована лише у разі відповідності її ознакам перелічених у ч.1 ст. 96-2 КК України, зокрема, якщо таке майно одержане внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, призначалося (використовувалося) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Зважаючи на обставини, що розслідуються у межах цього кримінального провадження, характер діяльності та коло ймовірно причетних осіб, а також стадію цього кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що на даному етапі аргументи органу досудового розслідування в сукупності з наданими матеріалами та поясненнями детектива в даному випадкудають підстави вважати, що ці грошові кошти можуть стосуватися обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому на даній стадії досудового розслідування приходить до висновку про можливість накладення на них арешту з метою спеціальної конфіскації.
У ході розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна вказаних вище двох купюр. В той же час, слідчий суддя звертає увагу зацікавлених осіб, що у разі спричинення їх правам необґрунтованого обтяження цим арештом, останні не позбавленні можливості звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту повністю або частково.
За таких обставин, клопотання в об`єднаному провадженні підлягають задоволенню частково.
Розглядаючи зазначене клопотання, слідчий суддя надав відповіді на всі вагомі аргументи учсників кримінального провадження.
Запропонована слідчим суддею позиція для органу досудового розслідування ґрунтується на власному розумінню норм КПК України, викликана у тому числі необхідністю ефективного використання процесуального часу усіма задіяними особами, з дотриманням, контролем та повагою до прав власності, а також спирається на підхід, який викладений у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 23 січня 2020 року у справі №457/1485/13-к.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти номіналом по 100 (сто) доларів США, з наступними номерами: РВ15687319Н, РВ15687373Н.
В решті вимог – відмовити.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. 
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. 
Копію ухвали після її постановлення вручити детективу та іншим учасникам кримінального провадження. 

Слідчий суддя                                                                 Я. ШКОДІН