Постанова
Іменем України
 
05 вересня 2023 року
м. Київ
 
справа № 686/12263/22
провадження № 61-6340св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М.,
 
учасники справи:
позивач - керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, національного природного парку «Подільські Товри»,
відповідач - ОСОБА_1 ,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2023 року у складі судді Чевилюк З. А. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 березня 2023 року у складі колегії суддів: Грох Л. М., Янчук Т. О., Ярмолюка О. І.,
 
ВСТАНОВИВ:
1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
 
У червні 2022 року керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, національного природного парку «Подільські Товри» (далі - НПП «Подільські Товри») звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника.
 
Під час розгляду справи в суді першої інстанції представник відповідача подав клопотання про залишення позовної заяви керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі НПП «Подільські Товри» до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника, без розгляду, оскільки у даній справі у прокурора відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі НПП «Подільські Товтри».
 
Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2023 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 23 березня 2023 року, залишено без розгляду позов керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі НПП «Подільські Товтри».
 
Судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовано тим, що прокурор заявив вказаний позов в інтересах держави як в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, так і в особі НПП «Подільські Товри», при цьому прокурор просив стягнути грошові кошти не до державного бюджету, а на користь НПП «Подільські Товри». Враховуючи те, що НПП «Подільські Товри» не відноситься до органів державної влади та суб`єктів владних повноважень, тому підстави для здійснення прокурором представництва інтересів НПП «Подільські Товри» в суді відсутні.
 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
 
У травні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури.
 
Ухвалою Верховного Суду від 29 травня 2023 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.
 
Аргументи учасників справи
Короткий зміст вимог касаційної скарги
 
У касаційній скарзі заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати судові рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Підставою касаційного оскарження заявник зазначає застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18, від 25 серпня 2022 року у справі № 904/6691/20, від 20 липня 2022 року у справі № 910/4210/20, від 21 грудня 2022 року у справі № 905/1901/21 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційна скарга мотивована тим, що судами не враховано, що НПП «Подільські Товри» є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою та входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання, утримується за рахунок коштів державного бюджету, а також те, що кошти, які сплачені ОСОБА_2 на виконання рішення суду з державного бюджету, вважаються збитками державного бюджету.
Судами не враховано, що в позовній заяві та додаткових поясненнях прокурор зазначив, що підставою для звернення прокурора з позовною заявою, серед іншого, стало нездійснення захисту НПП «Подільські Товри»майнових прав та інтересів держави, тобто пасивна поведінка останнього, як і не звернення до суду Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України.
При цьому абзацом третім частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачена заборона на представництво прокурором інтересів держави, натомість судами не надано оцінки тому, що НПП «Подільські Товри» не відноситься до жодного суб`єкта, визначеного вказаною нормою.
 
Відзиву на касаційну скаргу сторонами не подано
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 14 вересня 2021 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 13 січня 2022 року, позов ОСОБА_2 до НПП «Подільські Товри» про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, задоволено.
Визнано незаконним та скасовано наказ НПП «Подільські Товри» № 20-к від 11 березня 2020 року «Про звільнення ОСОБА_2 ».
Поновлено ОСОБА_2 на посаді начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду НПП «Подільські Товри» з 12 березня 2020 року.
Стягнуто з НПП «Подільські Товри» на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 124 078,24 грн, без віднімання сум податків та зборів.
Рішення в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку в межах платежу за один місяць у розмірі 6 747,00 грн підлягає негайному виконанню.
Вирішено питання щодо судових витрат.
 
У червні 2022 року керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та НПП «Подільські Товри» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника.
 
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2023 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 23 березня 2023 року, залишено без розгляду позов керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури.
 
2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Так, частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).
 
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення із таких підстав.
 
Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Представництво інтересів громадянина або держави прокурором у суді врегульовано статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» (тут і надалі в редакції, чинній на час звернення позивача до суду). Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
 
Згідно з абзацом першим частини другої статті 23 зазначеного Закону прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.
 
Згідно з абзацом першим частини третьої статті 23 зазначеного Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
 
Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
 
Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.
 
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06 липня 2021 року в справі № 911/2169/20 дійшла висновку, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом третім частини третьої статті 23 Закону, має застосовуватись з урахуванням абзацу першого частини третьої цієї статті, який визначає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень незалежно від наявності статусу юридичної особи.
 
Позовні вимоги прокурора, спрямовані на захист прав або інтересів не держави, а державного підприємства, не підлягають розгляду по суті, оскільки позовну заяву за такими вимогами фактично подано не від імені та в інтересах держави, а від імені та в інтересах державного підприємства, а прокурор не має повноважень на ведення справ в частині таких вимог. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 листопада 2021 року в справі № 359/3373/16-ц.
 
У постановах Верховного Суду від 25 листопада 2020 року у справі № 204/6292/18 та від 17 червня 2020 року у справі № 204/7119/18 викладено правовий висновок, згідно з яким саме наявність державно-владних повноважень відокремлює органи державної влади від інших державних установ, які також утворюються державою для здійснення завдань і функцій держави, але, на відміну від органів державної влади, не наділяються владними повноваженнями. Органи державної влади є складовою частиною державного апарату - системи органів та осіб, які наділяються певними правами та обов`язками щодо реалізації державної влади. Водночас державні організації (установи, заклади), на відміну від державного органу, не мають державно-владних повноважень, не виступають від імені держави та є частиною механізму, а не апарату держави. Державна організація - це створений державою колектив працівників чи службовців, що характеризується організаційною єдністю, а також наявністю нормативно визначених повноважень в одній зі сфер суспільних відносин. При цьому така організація має власний кошторис.
 
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18, якщо після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду.
 
Позов у цій справі прокурор подав в інтересах держави, зокрема, в особі НПП «Подільські Товтри».
 
З Положення про НПП «Подільські Товтри», затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 31 серпня 2020 року № 107, вбачається, що парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою і входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання (пункт 1.2 Положення).
Парк є юридичною особою, має самостійний баланс, рахунки у відділенні казначейства і утримується за рахунок коштів державного бюджету. Парк має печатку із зображенням Державного герба України та своїм найменуванням, штампи та офіційну емблему, що реєструються в установленому законом порядку, та бланки (пункт 1.3 Положення).
Парк віднесено до сфери управління Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (пункт 1.4).
Пунктами 11.3 та 11.4 Положення визначено, що парк звітує про свою діяльність перед Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України та відповідними органами державної виконавчої влади в порядку і строки, визначені законодавством. Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України здійснює контроль за діяльністю парку у порядку, визначеному законодавством.
 
Оскільки НПП «Подільські Товтри» не є органом державної влади і не є суб`єктом владних повноважень, звернення прокурора до суду у цій справі в інтересах держави в особі НПП «Подільські Товтри» є безпідставним, тому правильними є висновки судів про залишення без розгляду позовної заяви, поданої в інтересах вказаної установи, на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України.
 
Наведене відповідає висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 січня 2023 року у справі № 686/6222/22.
 
При цьому колегією суддів враховано, що позовна заява залишена без розгляду лише в частині звернення прокурора в інтересах держави в особі НПП «Подільські Товтри», а не в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України.
 
Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржувані судові рішення ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права. Фактично доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів та встановлення фактичних обставин справи, що відповідно до правил частини першої статті 400 ЦПК України виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції.
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.
 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.
 
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу заступника керівника Хмельницької обласної залишити без задоволення.
 
Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 березня 2023 року залишити без змін. 
 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                           Н. Ю. Сакара
 
О. В. Білоконь
 
О. М. Осіян