Справа № 343/786/22 
Провадження № 22-ц/4808/931/23 
Головуючий у 1 інстанції Лицур І. М. 
Суддя-доповідач Василишин 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 липня 2023 року м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський апеляційний суд в складі:
судді-доповідача                Василишин Л.В.,
суддів:                        Фединяка В.Д., Максюти І.О.,
секретаря                        Працун В.В.
за участю                         апелянта ОСОБА_1 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скарг у  ОСОБА_1 на ухвалу Долинського районного суду Івано-Франківської області від 08 червня 2023 року, постановлену у складі судді Лицура І.М. в м. Долині, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,
в с т а н о в и в:
Короткий зміст позовних вимог, клопотань про призначення експертизи і судових рішень суду першої інстанції
У травні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.
В обґрунтування позову зазначав, що 25 травня 2021 року о 22 год 30 хв відповідач, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці, що розташоване в гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою щодо нього, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, принизив його честь і гідність, та у зв`язку з цим, завдав йому моральної шкоди.
Просив стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в сумі 1 500 000 грн, а також понесені ним судові витрати.
У червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із ще одним позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.
Позов мотивував тим, що 15 червня 2021 року о 22 год 50 хв відповідач, перебуваючи у тому ж громадському місці, що і 25 травня 2021 року, висловлювався нецензурною лайкою до нього, погрожував фізичною розправою, чим принизив його честь і гідність та завдав йому моральної шкоди в сумі 1500000 грн, яку він просив стягнути із відповідача на його користь, а також понесені ним судові витрати.
Долинський районний суд Івано-Франківської області ухвалою від 22 липня 2022 року об`єднав справи за вказаними позовами в одне провадження.
13 червня 2022 року та 07 липня 2022 року ОСОБА_1 подав клопотання про призначення судово-психологічних експертиз, на вирішення яких просив поставити такі питання: чи є психотравмувальним фактором для нього нецензурна лайка відповідача, висловлена на його адресу в громадському місці – приміщенні гуртожитку, що розташований в АДРЕСА_1 ; чи спричинені йому моральні страждання та моральна шкода лайкою (ненормативною лексикою), висловленою відповідачем; чи є причинно-наслідковий зв`язок між нецензурною лайкою відповідача, висловленою в громадському місці, та його моральними стражданнями та який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду. У поданих клопотаннях ОСОБА_1 просив призначити експертизи щодо висловлювань відповідача 25 травня 2021 року та 15 червня 2021 року.
Долинський районний суд Івано-Франківської області ухвалою від 08 червня 2023 року задоволив клопотання ОСОБА_1 .
Призначив у справі судову психологічну експертизу, проведення якої доручив експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.
На вирішення експертів ухвалив поставити такі запитання: 
1. Чи є психотравмувальним фактором для ОСОБА_1 нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена ОСОБА_2 25 травня 2021 року в громадському місці – гуртожитку, що за адресою: АДРЕСА_1 ?
2. Чи є психотравмувальним фактором для ОСОБА_1 погрози фізичною розправою та нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена ОСОБА_2 15 червня 2021 року в громадському місці в АДРЕСА_1 ?
3. Чи спричинені ОСОБА_1 моральні страждання і моральна шкода висловлюваннями ОСОБА_2 , якщо так, то яка їх глибина та інтенсивність?
4. Чи є причинно-наслідковий зв`язок між висловлюваннями ОСОБА_2 та моральними стражданнями ОСОБА_1 .?
5. Який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду внаслідок висловлювань ОСОБА_2 .?
Звільнив ОСОБА_1 від сплати витрат за проведення судової психологічної експертизи.
Провадження у справі на час проведення експертизи зупинив.
Короткий зміст та узагальнюючі доводи апеляційної скарги
ОСОБА_1 на ухвалу суду подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права і неправильне застосування норм матеріального права, просить таку скасувати та призначити дві окремі експертизи за результатами розгляду його клопотань від 13 червня та 07 липня 2022 року.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що суд першої інстанції повинен був постановити два окремі процесуальні документи – дві ухвали про призначення експертизи щодо події від 25 травня 2021 року та від 15 червня 2021 року, оскільки 25 травня 2021 року відповідач висловлювався у принизливій непристойній формі до нього, а 15 червня 2021 року відповідач не лише нецензурно лаявся, а й погрожував йому фізичною розправою, що вказує на відмінність подій, а отже експерту необхідно буде визначити дві суми розміру відшкодування за завдані йому страждання і моральної шкоди. 
Позиція інших учасників справи
Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Заяви (клопотання) учасників справи
У судовому засіданні апелянт вимоги скарги підтримав, просив її задоволити.
Належним чином повідомлений відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
24 травня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.
В обґрунтування позову зазначав, що 25 травня 2021 року о 22 год 30 хв відповідач, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці, що розташоване в гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою щодо нього, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, принизив його честь і гідність, та у зв`язку з цим, завдав йому моральної шкоди.
Просив стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в сумі 1 500 000 грн, а також понесені ним судові витрати.
Суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області ухвалою від 25 травня 2022 року відкрив провадження за вказаним позовом ОСОБА_1 та призначив підготовче судове засідання у справі.
13 червня 2022 року позивач подав клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, на вирішення якої просив поставити такі питання: чи є психотравмувальним фактором для нього нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена відповідачем 25 травня 2021 року на його адресу в громадському місці – приміщенні гуртожитку, що розташований в АДРЕСА_1 ; чи спричинені йому моральні страждання та чи завдана моральна шкода лайкою (ненормативною лексикою), висловленою відповідачем; чи є причинно-наслідковий зв`язок між нецензурною лайкою відповідача, висловленою в громадському місці, та його моральними стражданнями та який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду. Провести експертизу просив у Львівському науково-дослідному інституті судових експертиз.
15 червня 2022 року ОСОБА_1 подав ще один позов до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.
Позов мотивував тим, що 15 червня 2021 року о 22 год 50 хв відповідач, перебуваючи у тому ж громадському місці, що і 25 травня 2021 року, висловлювався нецензурною лайкою до нього, погрожував фізичною розправою, чим принизив його честь і гідність та завдав йому моральної шкоди в сумі 1500000 грн, яку він просив стягнути із відповідача на його користь, а також понесені ним судові витрати.
Ухвалою від 16 червня 2022 року суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області відкрив провадження за зазначеним позовом ОСОБА_1 та ухвалив провести підготовче судове засідання у справі.
07 липня 2023 року позивач подав клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у справі, проведення якої просив доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експертів просив поставити такі питання: чи є психотравмувальним фактором для нього погрози фізичною розправою, нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлені відповідачем 15 червня 2021 року на його адресу в громадському місці – приміщенні гуртожитку, що розташований в АДРЕСА_1 ; чи спричинені йому моральні страждання та чи завдана моральна шкода погрозами фізичною розправою, лайкою (ненормативною лексикою), висловленими відповідачем; чи є причинно-наслідковий зв`язок між погрозами фізичною розправою, нецензурною лайкою відповідача, висловленими в громадському місці, та його моральними стражданнями та який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду.
Ухвалою від 22 липня 2022 року Долинський районний суд Івано-Франківської області об`єднав справи за двома позовами ОСОБА_1 в одне провадження.
Ухвалою від 08 червня 2023 року Долинський районний суд Івано-Франківської області задоволив клопотання ОСОБА_1 , призначив у справі судову психологічну експертизу, проведення якої доручив експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.
На вирішення експертів ухвалив поставити такі запитання: 
1. Чи є психотравмувальним фактором для ОСОБА_1 нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена ОСОБА_2 25 травня 2021 року в громадському місці – гуртожитку, що за адресою: АДРЕСА_1 ?
2. Чи є психотравмувальним фактором для ОСОБА_1 погрози фізичною розправою та нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена ОСОБА_2 15 червня 2021 року в громадському місці в АДРЕСА_1 ?
3. Чи спричинені ОСОБА_1 моральні страждання і моральна шкода висловлюваннями ОСОБА_2 , якщо так, то яка їх глибина та інтенсивність?
4. Чи є причинно-наслідковий зв`язок між висловлюваннями ОСОБА_2 та моральними стражданнями ОСОБА_1 .?
5. Який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду внаслідок висловлювань ОСОБА_2 .?
ОСОБА_1 звільнено від сплати витрат за проведення судової психологічної експертизи. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.
Задовольняючи клопотання позивача про призначення у справі судово-психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що для визначення ступеня його душевних страждань та розміру відшкодування завданої йому шкоди за двома випадками, що стали підставою для позову, необхідні спеціальні знання, а тому з метою з`ясування обставин, що мають значення для справи суд призначив судову психологічну експертизу.
Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права
Статтею 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (стаття 76, частини 1, 5 і 6 статті 81 ЦПК України).
За змістом частин 1 і 2 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Відповідно до частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
На підставі частин 4 і 5 статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Згідно з частиною 1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Відповідно до частини першої статті 260 ЦПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з: 1) вступної частини із зазначенням: а) дати і місця її постановлення; б) найменування суду, прізвища та ініціалів судді (суддів); в) імен (найменувань) учасників справи; 2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою; 3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу; 4) резолютивної частини із зазначенням: а) висновків суду; б) строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що на підставі поданого клопотання про призначення експертизи суд у визначеному порядку приймає рішення у формі окремого процесуального документа, в якому відображає всі встановлені ним обставини і обґрунтовує прийняте рішення з визначенням питань для експертизи в тому числі. 
Твердження апелянта про допущення судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали порушення норм процесуального права, оскільки суд за двома клопотаннями постановив один процесуальний документ, є безпідставними, оскільки чинний ЦПК України не містить заборони для ухвалення одного судового рішення з проводу різних процесуальних документів. Суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі поставив експерту питання як щодо події, яка мала місце 25 травня 2021 року, так і щодо події 15 червня 2021 року, тобто об`єднав вимоги двох клопотань, однак розмежував предмет дослідження виходячи з їх суті. Такі дії суду не призвели до порушення прав позивача.
Зауваження апелянта, що суд при визначенні питань не врахував всіх вимог обох клопотань не відповідають дійсності.
Зокрема, як вбачається зі змісту клопотання про призначення судово-психологічної експертизи від 13 червня 2022 року, позивач просив на вирішення експерта поставити такі питання: чи є психотравмувальним фактором для нього нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена відповідачем 25 травня 2021 року на його адресу в громадському місці – приміщенні гуртожитку, що розташований в АДРЕСА_1 ; чи спричинені йому моральні страждання та чи завдана моральна шкода лайкою (ненормативною лексикою), висловленою відповідачем; чи є причинно-наслідковий зв`язок між нецензурною лайкою відповідача, висловленою в громадському місці, та його моральними стражданнями та який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду. Провести експертизу просив у Львівському науково-дослідному інституті судових експертиз.
07 липня 2023 року позивач подав інше клопотання у другій справі про призначення судово-психологічної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експертів просив поставити питання: чи є психотравмувальним фактором для нього погрози фізичною розправою, нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлені відповідачем 15 червня 2021 року на його адресу в громадському місці – приміщенні гуртожитку, що розташований в АДРЕСА_1 ; чи спричинені йому моральні страждання та чи завдана моральна шкода погрозами фізичною розправою, лайкою (ненормативною лексикою), висловленими відповідачем; чи є причинно-наслідковий зв`язок між погрозами фізичною розправою, нецензурною лайкою відповідача, висловленими в громадському місці, та його моральними стражданнями та який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду.
За наслідком розгляду суд першої інстанції задоволив клопотання в повному обсязі та постановив експерту запропоновані позивачем запитання.
При цьому зі змісту ухвали зрозуміло, що на вирішення експерта поставлено питання:
1. Чи є психотравмувальним фактором для ОСОБА_1 нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена ОСОБА_2 25 травня 2021 року в громадському місці – гуртожитку, що за адресою: АДРЕСА_1 ?
2. Чи є психотравмувальним фактором для ОСОБА_1 погрози фізичною розправою та нецензурна лайка (ненормативна лексика), висловлена ОСОБА_2 15 червня 2021 року в громадському місці в АДРЕСА_1 ?
Тобто розмежовано предмет дослідження за двома визначеними позивачем випадками окремо. Відповідно, з питань:
3. Чи спричинені ОСОБА_1 моральні страждання і моральна шкода висловлюваннями ОСОБА_2 , якщо так, то яка їх глибина та інтенсивність?
4. Чи є причинно-наслідковий зв`язок між висловлюваннями ОСОБА_2 та моральними стражданнями ОСОБА_1 .?
5. Який можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду внаслідок висловлювань ОСОБА_2 .?
Отже, слід розуміти, що предметом дослідження експерта будуть спричинення чи неспричинення ОСОБА_1 моральних страждань і моральної шкоди висловлюваннями ОСОБА_2 , їх глибина та інтенсивність, причинно-наслідковий зв`язок між висловлюваннями ОСОБА_2 та моральними стражданнями ОСОБА_1 та можливий розмір грошового відшкодування за завдані страждання і моральну шкоду внаслідок висловлювань ОСОБА_2 окремо по наведених вище випадках.
Інше тлумачення висновку суду зі змісту ухвали не випливає.
Інших підстав для скасування оскаржуваної ухвали апелянт не навів. 
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
За змістом статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене колегія суддів уважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права і підстав для її скасування у межах доводів апеляційної скарги немає, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.
Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд        
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Долинського районного суду Івано-Франківської області від 08 червня 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.
Повний текст постанови виготовлено 21 липня 2023 року.

Суддя-доповідач:                                                                Л.В. Василишин 
Судді:                                                                                В.Д. Фединяк 
       І.О. Максюта