ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" серпня 2023 р.                                     Справа №927/138/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Владимиренко С.В.
суддів:            Ходаківської І.П. 
          Демидової А.М. 

при секретарі судового засідання Огірко А.О. 
за участю представників учасників справи:
від позивача-1: не з`явився
від позивача-2: не з`явився
від відповідача: Бузина Н.В.
від прокуратури: Жовтун Н.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів"
на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 (повний тест рішення складено 18.04.2023)
у справі №927/138/23 (суддя Романенко А.В.)
за позовом заступника керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України та Талалаївської селищної ради
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів"
про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 145 798,83 грн,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Прилуцької окружної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України та Талалаївської селищної ради звернувся до Господарського суду Чернігівської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів" (далі - ТОВ "Енера Чернігів") про визнання недійсними додаткових угод: №2 від 26.02.2021, №3 від 22.03.2021, №5 від 13.07.2021, №5 від 19.08.2021, №8 від 19.08.2021, №9 від 31.08.2021, №10 від 09.09.2021, №11 від 29.09.2021, №12 від 05.10.2021, №13 від 27.10.2021, №14 від 08.11.2021, №15 від 24.11.2021 та №16 від 06.12.2021 щодо внесення змін та доповнень до договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.01.2021 №29086ВЦ, укладених між Талалаївською селищною радою та ТОВ "Енера Чернігів", а також стягнення з ТОВ "Енера Чернігів" на користь Талалаївської селищної ради коштів в сумі                        145 798,83 грн.
Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор посилався на те, що внесення спірними додатковими угодами змін до договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.01.2021 №29086ВЦ вчинено з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку з чим підлягають визнанню недійсними, а надмірно сплачені кошти - поверненню до бюджету.
Рішенням Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 позов задоволено частково. Визнано недійсними додаткові угоди: №2 від 26.02.2021, №3 від 22.03.2021, №5 від 13.07.2021, №5 від 19.08.2021, №8 від 19.08.2021, №9 від 31.08.2021, №10 від 09.09.2021, №11 від 29.09.2021, №12 від 05.10.2021, №13 від 27.10.2021, №14 від 08.11.2021, №15 від 24.11.2021 та №16 від 06.12.2021 щодо внесення змін та доповнень до договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.01.2021 №29086ВЦ. Стягнуто з ТОВ "Енера Чернігів" на користь Талалаївської селищної ради кошти в сумі 145 798,81 грн. Стягнуто з відповідача на користь Чернігівської обласної прокуратури 37 576,00 грн судового збору.
Ухвалюючи вказане рішення суд першої інстанції дійшов висновку, що прокурором подано позов в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України та Талалаївської селищної ради, в зв`язку з невиконанням ними своїх обов`язків щодо захисту інтересів держави в суді. Також, суд першої інстанції встановивши наявність фактичних обставин, з якими Закон пов`язує визнання додаткових угод №№2, 3, 5, 5, 8-16 до договору від 28.01.2021 №29086ВЦ недійсними на момент їх укладення, дійшов висновку, що оскаржувані додаткові угоди суперечать пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", принципам максимальної економії, ефективності та пропорційності закупівель, установлених статтею 5 цього Закону, а відтак і про наявність підстав для визнання їх недійсними відповідно до статей 203, 215 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Крім того, місцевий господарський суд, здійснивши власний розрахунок, дійшов висновку про задоволення позову прокурора в частині вимог про стягнення з відповідача безпідставно отриманих коштів у сумі 145 798,81 грн та відмову в частині стягнення 0,02 грн, за безпідставністю вимог у цій частині.
Не погоджуючись з винесеним рішенням, ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні вимог в частині задоволення позову відмовити, в іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.
В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги відповідач посилається на те, що оскаржуване рішення в частині задоволених позовних вимог прийняте внаслідок неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Крім того, на думку скаржника, місцевий господарський суд не повністю з`ясував обставини, що мають значення для справи, викладені у рішенні суду першої інстанції висновки не відповідають обставинам справи, не доведені обставини, які мають значення для справи, які суд визнав встановленими.
Так, в апеляційній скарзі зазначено, що Північний офіс Державної аудиторської служби України та Талалаївська селищна рада не наділені повноваженнями щодо оскарження процедур закупівлі, проведених згідно з Законом України "Про публічні закупівлі". Отже, на думку скаржника, в даному випадку відсутні підстави для здійснення прокурором самосійного представництва інтересів держави у цій справі, оскільки прокурор звернувся в інтересах особи, яка не має статусу позивача у справах щодо оскарження процедур закупівлі, проведених відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі".
Також скаржник вказує, що місцевим господарським судом неправильно застосовані норми пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо можливості змінювати ціну за одиницю товару декілька разів не більше ніж на 10%, залежно від коливання ціни товару на ринку протягом дії договору. Обґрунтовуючи необхідність укладання додаткових угод про зміну ціни, він надав висновки Чернігівської регіональної торгово-промислової палати, експертні висновки Харківської торгово-промислової палати та цінові довідки Харківської торгово-промислової палати, інформацію з вебсайту ДП "Оператор ринку", і суд першої інстанції, на думку скаржника, повинен був їх прийняти, як належні та допустимі докази, зі змісту яких вбачається, що відбулось коливання ціни на ринку в бік збільшення. 
Крім того, скаржник звертає увагу, що зміна умов договору та підписання додаткових угод відбувалось за згодою обох сторін. Відтак, на думку відповідача зміст спірних додаткових угод №№2, 3, 5, 5, 8-16 до договору не суперечить ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, у зв`язку з чим стягнення з ТОВ "Енера Чернігів" безпідставно сплачених коштів є незаконним.
Разом із позовною заявою скаржником подано клопотання про зупинення провадження у справі, в якому останній просив суд зупинити провадження у справі №927/138/23 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №905/1907/21.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.05.2023 апеляційну скаргу ТОВ "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Ходаківська І.П., Демидова А.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.05.2023 витребувано з Господарського суду Чернігівської області матеріали справи №927/138/23. Відкладено розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23.
Матеріали справи №927/138/23 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду 23.05.2023.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання, пояснення до 19.06.2023. Розгляд апеляційної скарги призначено на 20.06.2023 о 12 год 00 хв.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2023 клопотання представника ТОВ "Енера Чернігів" - Бузини Наталії Володимирівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено. Судове засідання у справі №927/138/22 в режимі відеоконференції призначено на 20.06.2023 о 12 год. 00 хв.
13.06.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду від Північного офісу Державної аудиторської служби України надійшли заява про розгляд справи без участі представника та письмові пояснення по суті спору.
19.06.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від прокурора надійшли заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі, а також письмовий відзив на апеляційну скаргу ТОВ "Енера Чернігів".
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу прокурор просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу ТОВ "Енера Чернігів" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 - без змін.
Так, прокурор зазначає, що він належним чином обґрунтував підстави представництва інтересів держави у цій справі та звернувся до суду з цим позовом, тому доводи відповідача в частині відсутності у прокурора підстав для представництва інтересів держави в суді в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України та Талалаївської селищної ради є безпідставними.
Також, прокурор вказує, що укладення спірних додаткових угод про зміну істотних умов договору закупівлі, шляхом неодноразового збільшення ціни на електроенергію, свідчить про недобросовісність дій відповідача після перемоги на аукціоні та порушення принципів закупівель, визначених Законом.
Крім того, прокурор наголошує, що отримана відповідачем оплата в сумі 145 798,81 грн за непоставлений товар через підвищення ціни за недійсними угодами (у разі їх визнання такими судом) підлягає стягненню на користь позивача на підставі частини 1 статті 670 ЦК України.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 розгляд справи №927/138/23 відкладено на 11.07.2023 об 11 год 50 хв.
30.06.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду від Північного офісу Державної аудиторської служби України надійшли заява про розгляд справи без участі представника та письмові пояснення по суті спору.
Судове засідання 11.07.2023 не відбулося у зв`язку із перебуванням головуючого судді - Владимиренко С.В. з 03.07.2023 по 14.07.2023, на лікарняному.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 17.07.2023 у зв`язку з перебуванням суддів Демидової А.М. та Ходаківської І.П. з 17.07.2023 по 21.07.2023 у відпустках, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2023 справу №927/138/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Євсіков О.О., Шапран В.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.07.2023 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Євсіков О.О., Шапран В.В. Розгляд апеляційної скарги ТОВ "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 призначено на 15.08.2023 о 13 год 45 хв.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.08.2023 клопотання представника ТОВ "Енера Чернігів" - Бузини Наталії Володимирівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено.
У зв`язку із перебуванням судді Євсікова О.О. з 14.08.2023 по 27.08.2023 та судді Шапрана В.В. з 07.08.2023 по 08.09.2023, які входять до складу колегії суддів і не є суддями-доповідачами у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.08.2023 справу №927/138/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Демидова А.М.,       Ходаківська І.П.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.08.2023 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.
14.08.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду від Північного офісу Державної аудиторської служби України надійшли заява про розгляд справи без участі представника та письмові пояснення по суті спору.
Позивач-2 своїх представників в судове засідання не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Крім того, у матеріалах справи міститься клопотання позивача-1 про розгляд справи без його участі.
Згідно з частинами 3, 6, 8 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.
Суд викликає або повідомляє експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.
З 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим, відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі у добровільному порядку. На що також звертає увагу учасників процесу Верховний Суд у своїх ухвалах від 12.10.2022 у справі №910/14311/21, від 12.10.2022 у справі №910/14469/21, від 12.10.2022 у справі №922/2017/17.
Крім того, Верховий Суд в ухвалі від 22.08.2022 у справі №916/2731/21 вказав, що відповідно до рішення Ради Суддів України від 05.08.2022 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендовано судам, зокрема у випадках, коли адвокат, нотаріус, приватний виконавець, арбітражний керуючій, судовий експерт, державний орган, орган місцевого самоврядування, суб`єкт господарювання державного або комунального секторів економіки, який бере участь у справі, не має офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - вимагати зареєструвати таку офіційну електронну адресу для подальшого направлення судом процесуальних документів в електронній формі; виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання). Закликано усіх учасників судових проваджень, зокрема - з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у їх справах, добросовісно користуватися належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки; зареєструвати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; зареєструватися в підсистемі "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи; використовувати функціонал "Електронного кабінету" для ознайомлення з поданими документами в електронній формі.
Таким чином, позивач-2 повідомлений судом апеляційної інстанції про дату, час та місце проведення судового засідання апеляційним господарським судом, при цьому явка обов`язковою не визнавалась, а тому справа №927/138/23 розглядається за відсутності представників позивачів.
Представник відповідача у судовому засіданні 15.08.2023 підтримав вимоги та доводи своєї апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції її задовольнити, скасувати рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні вимог в частині задоволення позову відмовити.
Прокурор у судовому засіданні 15.08.2023 заперечив проти задоволення апеляційної скарги відповідача, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 залишити без змін.
Розглянувши клопотання відповідача про зупинення провадження у справі №927/138/23 колегія суддів дійшла висновку про залишення його без розгляду, оскільки судом апеляційної інстанції встановлено, що 21.06.2023 Великою Палатою Верховного Суду було прийнято постанову у справі №905/1907/21, а відтак, станом на дату розгляду справи №927/138/23 (15.08.2023) підстава для зупинення провадження у даній справі відпала, і, відповідно, клопотання відповідача підлягає залишенню без розгляду.
Розглянувши доводи та вимоги апеляційної скарги, відзивів на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідача, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 21.01.2021 року, Талалаївською селищною радою проведено закупівлю електричної енергії (ДК 021:2015:09310000-5), обсягом 285000 кВт/год, строк поставки якої до 31.12.2021, очікуваною вартістю 741 000,00 грн, за рахунок коштів державного та місцевого бюджету, що вбачається з оголошення про проведення відкритих торгів.
Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі, за результатами проведених торгів UA-2020-12-21-003428-с переможцем визнано ТОВ "Енера Чернігів" (відповідач), за остаточною ціновою пропозицією 463 044,06 грн (з ПДВ).
В подальшому, 28.01.2021 між Талалаївською селищною радою (споживач) та ТОВ "Енера Чернігів" (постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №290864ВЦ, за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок останнього, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.
Відповідно до пункту 1.3 договору, його умови розроблені відповідно до Цивільного та Господарського кодексів України, Законів України "Про публічні закупівлі", "Про запобігання корупції", "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії (затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312), та є однаковими для всіх споживачів.
Згідно з пунктами 2.1, 2.3, 3.1, 3.4 договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Найменування товару: код ДК 021:2015-09310000-5 - Електрична енергія. Кількість товару - 285000 кВт/год. Початком постачання електричної енергії споживачу є дата, зазначена в заяві-приєднанні, яка є додатком 1 до договору, а саме 01.01.2021. Постачальник зобов`язався поставити споживачу електричну енергії в строк до 31.12.2021 включно.
Пунктами 5.1-5.3 договору встановлено, що споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору, та складає 1,624716 грн з ПДВ за 1 кВт/год на дату укладення договору, з урахуванням тарифу на послуги з передачі. Загальна вартість обсягу поставки електричної енергії складає                    463 044,06 грн, з урахуванням ПДВ 77 174,01 грн. Спосіб визначення ціни електричної енергії зазначається в комерційній пропозиції постачальника (додаток 2 до договору), за якою: ціна та умови постачання електричної енергії для підприємств та установ, які фінансуються з державного та місцевого бюджетів, визначається на умовах тендерної документації та за результатами проведення процедури закупівлі №UA-2020-12-21-003428-с згідно із Законом України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922-VIII.
Умови цього договору не повинні відрізнятись від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (в тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку, в разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (пункт 5.5.2 договору).
Сторони домовились, що ціна електричної енергії розрахована відповідно до пункту 5.1 цього розділу є обов`язковою. Визначена на її основі вартість електричної енергії буде застосовуватись сторонами при складанні актів приймання-передачі електричної енергії та розрахунках за товар за умовами договору (пункт 5.6 договору).
У випадку коливання ціни електричної енергії на ринку в бік збільшення, постачальник має право письмово звернутись до споживача з пропозицією, при цьому, така пропозиція в кожному окремому випадку, коли на ринку відбувається об`єктивне коливання ціни за одиницю товару в бік збільшення, повинна бути обґрунтована та документально підтверджена. Постачальник разом з письмовою пропозицією щодо внесення змін до договору надає документ, що підтверджує збільшення ціни за одиницю товару в тих межах, на які він пропонує змінити ціну товару. Документ, що підтверджує збільшення ціни товару, повинен бути наданий в формі належним чином оформленої довідки (висновку), виданої торгово-промисловою палатою України, регіональною торгово-промисловою палатою, органами державної статистики, ДП "Держзовнішінформ", біржами та іншими уповноваженими органами та організаціями. Згідно з частиною 6 статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії", з урахуванням листа Мінекономрозвитку України від 14.08.2019 №3304-04/33869-06 "Щодо зміни ціни в договорах постачання електричної енергії", сторони також можуть використовувати інформацію з вебсайту ДП "Оператор ринку" (https: www.oree.com.ua) для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку. Водночас перелік органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни електричної енергії на ринку та перелік підтверджуючих документів не є вичерпним (пункт 5.8 договору).
Згідно з пунктом 7.2.5 договору постачальник зобов`язаний публікувати на офіційному вебсайті (і в засобах масової інформації в передбачених законом випадках) детальну інформацію про зміну ціни електричної енергії за 20 днів до введення її в дію.
Відповідно до пункту 13.2 договору постачальник має повідомити про зміну будь-яких умов договору споживача не пізніше ніж за 20 днів до їх застосування з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір. Постачальник повинен повідомити споживача в порядку встановленому законом про будь-яке збільшення ціни і про право припинити дію договору без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації постачальнику, якщо споживач не приймає нові умови.
Договір набуває чинності з дати його підписання і діє в частині постачання електричної енергії з 01.01.2021 по 31.12.2021 (включно), а в частині розрахунків - до повного виконання сторонами своїх обов`язків за цим договором (пункт 13.1 договору).
За умовами пункту 13.5 договору всі зміни до цього договору оформлюються письмовими додатковими угодами, що стають невід`ємною частиною договору і мають переважну силу над положеннями договору.
Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (пункти 15.7 договору та пункт 13 комерційної пропозиції).
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом, яким повідомило, що за експертним висновком Чернігівської регіональної торгово-промислової палати (далі - ЧР ТПП) від 15.02.2021 №ЧК-57 середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" за лютий 2021 року (01.02 по 10.02) складає 1,69879 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Порівняно з січнем 2021 року середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" станом на 15.02.2021 збільшилась на 16,15% і ТОВ "Енера Чернігів" не має змоги постачати електричну енергію за збитковою ціною. У зв`язку з наведеним, ціна на лютий 2021 року збільшується на 9,99% та становить 1,459824 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Відтак, споживачем має бути підписана відповідна додаткова угода до договору, примірник якої доданий постачальником до цього листа, разом з експертним висновком ЧР ТПП.
Експертним висновком ЧР ТПП від 15.02.2021 №ЧК-57 установлено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 мВт/год у січні 2021 року становила 1 462,52 грн (без ПДВ); за 10 днів лютого (01.02-10.02) 2021 року -      1 698,79 грн; тенденція росту цін +16,51%.
26.02.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою уклали додаткову угоду №2 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.02.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 264327 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 1,7517888 грн за 1кВт/год, з урахування ПДВ.
Також, ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що за експертним висновком ЧР ТПП від 09.03.2021 №ЧК-99 середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" за лютий 2021 року складає 1,63256 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Порівняно з січнем 2021 року середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" станом на 09.03.2021 збільшилась на 11,63% і ТОВ "Енера Чернігів" не має змоги постачати електричну енергію за збитковою ціною. У зв`язку з зазначеним, ціна на лютий 2021 року збільшується на 9,99% та становить 1,576296 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Відтак, споживачем має бути підписана відповідна додаткова угода до Договору, примірник якої доданий постачальником до цього листа, разом з указаним експертним висновком ЧР ТПП.
Експертним висновком ЧР ТПП від 09.03.2021 №ЧК-99 установлено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 мВт/год у січні 2021 року становила 1 462,52 грн (без ПДВ); у лютому 2021 року - 1 632,56 грн; тенденція росту цін +11,63%.
22.03.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладена додаткова угода №3 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.02.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 244795 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 1,891555 грн за 1кВт/год, з урахування ПДВ.
Крім цього, ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом, яким повідомило, що за експертним висновком Харківської ТПП від 07.07.2021 №1496/21 середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" за червень 2021 року складає 1,42514 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Порівняно з травнем 2021 року середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" станом на 07.07.2021 збільшилась на 39,89% і ТОВ "Енера Чернігів" не має змоги постачати електричну енергію за збитковою ціною. У зв`язку з наведеним, ціна на червень 2021 року збільшується на 5,31% та становить 1,719069 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Відтак, споживачем має бути підписана відповідна додаткова угода до договору, примірник якої доданий постачальником до цього листа, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
Експертним висновком Харківської ТПП від 07.07.2021 №1496/21 установлено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 мВт/год у травні 2021 року становила 1 018,74 грн; у червні 2021 року - 1 425,14 грн; відсоток коливання +39,89%.
13.07.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №5 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.06.2021, за умовами якої відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 5,31% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 224465 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 2,062882 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що за експертним висновком Харківської ТПП від 11.08.2021 №1838/21 середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" за 3 декаду липня 2021 року складає 1,623 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Порівняно з червнем 2021 року середньозважена ціна по ОЕС України на ринку "на добу наперед" станом на 09.08.2021 збільшилась на 13,9% і ТОВ "Енера Чернігів" не має змоги постачати електричну енергію за збитковою ціною. У зв`язку з наведеним, ціна на липень 2021 року збільшується на 9,99% та становить 1,86144 грн за 1 кВт/год (без ПДВ). Відтак, споживач має підписати відповідну додаткову угоду до Договору, примірник якої доданий постачальником до цього листа, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
Експертним висновком Харківської ТПП від 11.08.2021 №1838/21 установлено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 мВт/год у червні 2021 року становила 1 425,14 грн; за 3 декаду липня (21.07. по 31.07.) 2021 року - 1 623,28 грн; відсоток коливання +13,9%.
19.08.2021, між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладена додаткова угода №5 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.07.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 207296 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 2,233728 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
Крім того, ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що станом на 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діє в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до     2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%). Коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП від 10.08.2021 №1842/21. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
Експертним висновком Харківської ТПП від 10.08.2021 №1842/21 установлено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 мВт/год у липні 2021 року становила 1 444,05 грн; станом на 05.08.2021 -                       1 988,79 грн; відсоток коливання +37,72%.
19.08.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №8 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.08.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 191210 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 2,421640 грн за 1кВт/год, з урахування ПДВ.
ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом б/н б/д з повідомленням, що станом на 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діють в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до 2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%); коливання ціни підтверджено експертним висновком Харківської ТПП від 18.08.2021 №1934/21. Враховуючи зазначене, споживачу направлено додаткову угоду щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
Експертним висновком Харківської ТПП від 18.08.2021 №1934/21 установлено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год станом на 05.08.2021 становить 1 988,79 грн; станом на 09.08.2021 -               2 240,53 грн; відсоток зміни ціни +12,65%.
31.08.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №9 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 02.08.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 176173 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 2,628325 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
Також з матеріалів справи вбачається, що ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що станом на 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діє в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до 2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%); коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП від 31.08.2021 №2053/21. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
Експертним висновком Харківської ТПП від 31.08.2021 №2053/21 установлено, що згідно з інформацією з офіційного сайту ДП "Оператор ринку" (https: www.oree.com.ua) середньозважена ціна на майданчику "ринку на добу наперед" у торговій зоні ОЕС України за дві декади серпня (01.08-20.08.) 2021 року складає 2 102,07 грн за 1 МВт.год.
09.09.2021 ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївська селищна рада уклали додаткову угоду №10 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.09.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором 162148 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 2,855658 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
Також, ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що станом на 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діють в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до 2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%). Коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
За ціновою довідкою Харківської ТПП від 21.09.2021 №2277-3/21 середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год станом на 12.09.2021 становила 1 889,08 грн; станом на 17.09.2021 - 2 374,09 грн; відсоток зміни ціни +25,67%.
29.09.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №11 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 02.09.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг поставленого товару за цим договором 136964 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 3,1057008 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що станом на 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діють в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до                   2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%). Коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
За ціновою довідкою Харківської ТПП від 21.09.2021 №2277-4/21 середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год станом на 06.09.2021 становила 2 261,59 грн; станом на 14.09.2021 - 2 596,47 грн; відсоток зміни ціни +14,81%.
05.10.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №12 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 03.09.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором складає 136964 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 3,3807228 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що з 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діє в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до                   2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%). Коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
За експертним висновком Харківської ТПП від 21.10.2021 №2631/21 середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год станом на 14.09.2021 становила 2 596,47 грн; станом на 19.10.2021 - 2 840,05 грн; відсоток коливання ціни +9,38%.
27.10.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №13 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.10.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,99% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором складає 126348 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 3,6647496 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що з 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діє в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до                    2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%). Коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
За експертним висновком Харківської ТПП від 29.10.2021 №2710/21 середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год:
- станом на 03.10.2021 становила 2 535,12 грн; станом на 28.10.2021 -                  3 113,44 грн; відсоток коливання ціни +22,81%;
- станом на 19.10.2021 - 2 840,05 грн; станом на 28.10.2021 - 3 113,44 грн; відсоток коливання ціни +9,63%.
08.11.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №14 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 19.10.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,62% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором складає 116241 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 3,983364 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом з повідомленням, що з 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діє в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до 2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%). Коливання ціни підтверджене експертним висновком Харківської ТПП. Враховуючи зазначене, споживачу направлена додаткова угода щодо збільшення ціни електричної енергії до Договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
За експертним висновком Харківської ТПП від 10.11.2021 №2849/21 середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год станом на 28.10.2021 становила 3 113,44 грн; станом на 06.11.2021 - 3 415,42 грн; відсоток коливання ціни +9,7%.
24.11.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №15 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 01.11.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 9,7% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором складає 106798 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 4,3355364 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
В подальшому ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до Талалаївської селищної ради з листом б/н та б/д з повідомленням, що з 01.08.2021 відбулось різке підвищення законодавчо встановленого рівня ціни на електричну енергію, що діє в торговій зоні "ОЕС України", зокрема для годин мінімального навантаження - з 1 243,71 грн до 2 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 60,81%); для годин максимального навантаження - з 2 655,99 грн до 4 000,00 грн за 1 МВт/год (зростання ціни 50,60%); коливання ціни підтверджено експертним висновком Харківської ТПП. Враховуючи зазначене, споживачу направлено додаткову угоду щодо збільшення ціни електричної енергії до договору, разом з указаним експертним висновком Харківської ТПП.
За експертним висновком Харківської ТПП від 25.11.2021 №2985/21 середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України за 1 МВт/год:
- за першу декаду жовтня (01.10-10.10) 2021 року становила 2 568,15 грн; за першу декаду листопада (01.11-10.11) 2021 року - 3 374,95 грн; відсоток коливання ціни +31,42%;
- станом на 07.11.2021 - 3 013,92 грн; станом на 09.11.2021 - 3 502,09 грн; відсоток коливання +16,20%.
06.12.2021 між ТОВ "Енера Чернігів" та Талалаївською селищною радою укладено додаткову угоду №16 про внесення змін та доповнень до договору, що поширює свою дію на відносини сторін з 07.11.2021, за умовами якої, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну на 1 кВт/год на 5,51% і викласти пункти 2.3 та 5.1 договору в наступній редакції:
- загальний обсяг товару за цим договором складає 101652 кВт/год;
- ціна (тариф) електричної енергії, в тому числі диференційовані ціни (тарифи): 4,554988 грн за 1 кВт/год, з урахування ПДВ.
Крім того, з актів приймання-передавання товарної продукції - активної електроенергії: від 31.01.2021 №29086ВЦ/16098/1 на суму 39 246,64 грн (обсяг споживання - 24156 кВт/год); від 28.02.2021 №29086ВЦ/33295/1 на суму                       47 994,43 грн (обсяг споживання - 25373 кВт/год); від 12.04.2021 №29086ВЦ/49230/1 на суму 46 231,50 грн (обсяг споживання - 24441 кВт/год); від 14.05.2021 №29086ВЦ/66644/1 на суму 46 190,40 грн (обсяг споживання - 23368 кВт/год); від 10.06.2021 №29086ВЦ/82560/1 на суму 36 751,90 грн (обсяг споживання - 18593 кВт/год); від 12.07.2021 №29086ВЦ/98414/1 на суму 29 920,06 грн (обсяг споживання - 14504 кВт/год); від 10.08.2021 №29086ВЦ/114894/1 на суму 20 011,97 грн (обсяг споживання - 8959 кВт/год); від 10.09.2021 №29086ВЦ/13000/1 на суму                        34 252,33 грн (обсяг споживання - 13032 кВт/год); від 12.10.2021 №29086ВЦ/146589/1 на суму 39 595,02 грн (обсяг споживання - 11712 кВт/год); від 11.11.2021 №29086ВЦ/160411/1 на суму 88 813,19 грн (обсяг споживання - 23382 кВт/год); від 08.12.2021 №29086ВЦ/175859/1 на суму 34 031,79 грн (обсяг споживання - 7739 кВт/год) вбачається, що на підставі договору, в період з січня по листопад 2021 року, ТОВ "Енера Чернігів" поставило Талалаївській селищній раді електричну енергію в загальному обсязі 195259 кВт/год, вартістю 463 039,23 грн.
В свою чергу, згідно з платіжними дорученнями: від 11.02.2021 №101 на суму 24 929,61 грн, від 11.02.2021 №102 на суму 14 317,03 грн, від 10.03.2021 №205 на суму 25 562,48 грн, від 10.03.2021 №204 на суму 22 431,95 грн, від 13.04.2021 №347 на суму 22 643,80 грн, від 13.04.2021 №348 на суму 23 587,70 грн, від 17.05.2021 №468 на суму 22 527,90 грн, від 17.05.2021 №469 на суму 23 662,50 грн, від 10.06.2021 №513 на суму 17 376,76 грн, від 10.06.2021 №512 на суму 19 375,14 грн, від 12.07.2021 №565 на суму 14 101,85 грн, від 12.07.2021 №566 на суму                       15 818,21 грн, від 18.08.2021 №625 на суму 6 437,60 грн, від 13.08.2021 №627 на суму 13 574,37 грн, від 13.09.2021 №668 на суму 8 147,81 грн, від 13.09.2021 №669 на суму 26 104,52 грн, від 12.10.2021 №739 на суму 32 005,30 грн, від 11.11.2021 №771 на суму 44 516,74 грн, від 11.11.2021 №770 на суму 44 296,45 грн, від 12.10.2021 №738 на суму 7 589,72 грн, від 10.12.2021 №837 на суму 15 082,10 грн, від 10.12.2021 №836 на суму 18 949,69 грн Талалаївською селищною радою вартість електроенергії, спожитої в спірному періоді, повністю оплачена.
Отже, спір у даній справі на думку прокурора виник у зв`язку з тим, що на підставі спірних додаткових угод №№2, 3, 5, 5, 8-16 до договору №28.01.2021 №29086ВЦ, укладених з порушенням вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", вартість 1кВт/год електроенергії зросла на 2,907828 грн (з 1,624716 грн до 4,554988 грн) або на 180,36%, в той час як замовлений обсяг постачання зменшився до 195259 кВт/год (з 285000 кВт/год до 195259 кВт/год) або на 31,49%.
Тобто, прокурор звертає увагу, що замовником - Талалаївською селищною радою, здійснено оплату товару за ціною значно вищою, ніж вона розраховувала під час укладення договору та отримано менше електроенергії.
Також, за твердженням прокурора, недобросовісні дії зі сторони ТОВ "Енера Чернігів", яке ініціювало внесення відповідних змін до договору, роблять результат закупівлі невизначеним та, як наслідок, призводять до неефективного використання бюджетних коштів Талалаївською селищною радою.
Прокурором було направлено лист від 18.10.2022 №4606вих-22 до Талалаївської селищної ради з повідомленням про те, що внаслідок укладення спірних додаткових угод був порушений пункт 2 частини 5 статті 41 Закону "Про публічні закупівлі", та проханням надати інформацію про вжиття заходів щодо усунення вказаних порушень
Згідно відповіді Талалаївської селищної ради від 25.10.2022 №709, остання не зверталась та не планує в найближчий час звертатись до суду із позовом про визнання недійсними додаткових угод до договору та стягнення надмірно сплачених коштів.
Крім цього, прокурором були направлені листи від 18.10.2022 року №4605вих-22 та №4604вих-22 до Північного офісу Державної аудиторської служби України, у яких повідомив про виявлені порушення законодавства при укладенні між позивачем-2 та відповідачем додаткових угод щодо зміни ціни електричної енергії до договору від 28.01.2021 №29086ВЦ, а також просив зазначити інформацію щодо проведення моніторингу процедури закупівлі та про звернення до суду із відповідним позовом.
Північний офіс Держаудитслужби та Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області листами від 26.10.2022 №262625-17/6001-2022 та від 31.10.2022 №262531-17/2618-2022 повідомили прокурора, що моніторинг спірної процедури закупівлі не проводився та підстави для проведення моніторингу спірної процедури закупівлі відсутні; також відсутні повноваження для звернення до суду з позовом про визнання договору та додаткових угод до нього недійсними.
Крім того, прокурором було здійсненне повідомлення, в порядку частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", про підготовку позову, що підтверджено листом від 09.01.2023 №54-75-200вих-23, який було направлено на адреси позивачів.
У зв`язку із викладеними обставинами прокурор звернувся до суду із даним позовом в інтересах держави в особі позивачів, просив визнати недійсними спірні додаткові угоди до договору та стягнути з відповідача на користь позивача-2 переплачені кошти в сумі 145 798,83 грн.
Заперечуючи проти позову, як у суді першої інстанції, так і у апеляційній скарзі, відповідач посилався на відсутність у прокурора підстав для представництва в суді інтересів держави в особі обраних ним позивачів, відповідність спірних додаткових угод нормам чинного законодавства та відсутність правових підстав для стягнення грошових коштів.
За результатами даного спору суд першої інстанції дійшов висновку, що прокурором доведено наявність правових підстав для захисту інтересів держави в особі позивачів, позовні вимоги є доведеними, обґрунтованими і підлягають задоволенню.
Колегія суддів дослідивши матеріали справи погоджується з цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі зазначених ним позивачів.
Частиною 4 статті 236 ГПК України, яка кореспондується з положеннями частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 3 статті 3 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно з частиною 3 статті 41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Відповідно до частини 4 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №5023/10655/11 (підпункти 6.21, 6.22), від 26.02.2019 у справі №915/478/18 (підпункти 4.19, 4.20), від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц (пункт 26), від 18.03.2020 у справі №553/2759/18 (пункт 35), від 06.07.2021 у справі №911/2169/20 (підпункт 8.5), від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц (пункт 80), від 20.07.2022 у справі №910/5201/19 (пункт 75), від 05.10.2022 у справах №923/199/21 (підпункт 8.16) і №922/1830/19 (підпункт 7.1)).
Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27.02.2019 у справі №761/3884/18 (пункт 35), від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц (пункт 81), від 20.07.2022 у справі №910/5201/19 (пункт 76), від 05.10.2022 у справах №923/199/21 (підпункт 8.17) і №922/1830/19 (підпункт 7.2)). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц (пункт 27), від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц (пункт 81), від 05.10.2022 у справах №923/199/21 (підпункт 8.18) і №922/1830/19 (підпункт 7.3)).
У пункті 55 постанови від 14.12.2022 у справі №2-3887/2009 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина 2 статті 19 Конституції України).
Пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру" №1697-VII, який набрав чинності 15.07.2015. Частина 1 цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурором у даній справі в якості позивачів визначено Північний офіс Державної аудиторської служби України та Талалаївську селищну раду.
Так, Закон України "Про публічні закупівлі" визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до частини 4 статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" визначаються правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні.
Частиною 1 статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" визначені права органу державного фінансового контролю, зокрема, органу державного фінансового контролю надається право:
- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства (пункт 8 частини 1 статті 10 зазначеного Закону);
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пункт 10 частини 1 статті 10 цього Закону);
- одержувати від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, інших юридичних осіб та їх посадових осіб, фізичних осіб-підприємців інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на нього завдань (пункт 11 частини 1 статті 10 зазначеного Закону);
- проводити на підприємствах, в установах та організаціях зустрічні звірки з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку підприємства, установи та організації, що контролюється (пункт 12 частини 1 статті 10 зазначеного Закону);
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №431 (положення) визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Основними завданнями Держаудитслужби є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів (підпункт 3 пункту 3 зазначеного положення).
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Крім того, Держаудитслужба, зокрема, здійснює контроль за цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі (підпункт 4 пункту 4 положення).
Згідно з підпунктом 9 пункту 4 положення Держаудитслужба вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 положення).
Як вбачається із матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, прокурор звертався до Північного офісу Держаудитслужби листами від 18.10.2022 №4605вих-22 та №4604вих-22, у яких повідомив про виявлені порушення законодавства при укладенні між позивачем-2 та відповідачем додаткових угод щодо зміни ціни електричної енергії до договору від 28.01.2021 №29086ВЦ, а також просив зазначити інформацію щодо проведення моніторингу процедури закупівлі та про звернення до суду із відповідним позовом.
Північний офіс Держаудитслужби та Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області листами від 26.10.2022 №262625-17/6001-2022 та від 31.10.2022 №262531-17/2618-2022 повідомили прокурора, що моніторинг спірної процедури закупівлі не проводився та підстави для проведення моніторингу спірної процедури закупівлі відсутні; також відсутні повноваження для звернення до суду з позовом про визнання договору та додаткових угод до нього недійсними.
Отже, зі змісту вказаних листів слідує, що позивач-1 не вжив жодних належних та ефективних заходів для усунення порушень, про які повідомив прокурор.
Відповідно до положення про Державну аудиторську службу України Держаудитслужба наділена повноваженням самостійно звертатися до суду в інтересах держави в разі виявлення під час планових перевірок або зі звернень (у тому числі до правоохоронних органів) порушень у сфері закупівель.
Враховуючи, що орган державного фінансового контролю має достатні повноваження обирати форми проведення державного фінансового контролю, має найефективнішими та дієвішими способами усувати встановленні порушення та здійснювати захист інтересів держави, зокрема вправі самостійно подавати до суду позовні заяви з метою захисту інтересів держави, апеляційний господарський суд вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що незвернення Північного офісу Державної аудиторської служби України до суду з відповідним позовом про визнання спірних додаткових угод недійсними, свідчить про неналежне виконання останнім покладених на нього повноважень щодо належного захисту інтересів держави.
Колегія суддів відхиляє, як необґрунтовані доводи відповідача про те, що орган державного фінансового контролю наділений лише правом порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, виключно за результатами проведених заходів державного фінансового контролю, оскільки такі твердження спростовуються приписами Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №431, згідно з якими Держаудитслужба, як орган державного фінансового контролю має право та повинна вживати всіх заходів для усунення виявлених порушень, зокрема, вправі звертатись до суду з відповідним позовом.
Стосовно позову поданого прокурором в інтересах держави в особі Талалаївської селищної ради слід зазначити наступне.
Звертаючись з позовом у даній справі, прокурор зазначив, зокрема, що сторони договору, всупереч інтересам держави, без будь-яких належних підстав та з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі" укладали додаткові угоди, якими суттєво змінили ціну за 1 кВт/год електроенергії, що призвело до нераціонального та неефективного використання 145 798,83 грн коштів місцевого бюджету, що не відповідає меті цього Закону та гарантованим державою принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі за бюджетні кошти. При цьому, правовідносини, пов`язані з використанням коштів місцевого бюджету, становлять суспільний інтерес, а витрачання цих коштів за такими угодами не відповідає такому інтересу і порушує право та інтереси територіальної громади в особі Ради, яка не вчинила заходів для повернення зазначених коштів, хоча була обізнана про стверджувальні порушення.
Здійснивши аналіз абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", Велика Палата Верховного Суду в пункті 37 постанови від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц дійшла висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
У пункті 76 постанови від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду підтримала вищевказаний висновок та зазначила, що відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. При цьому поняття "компетентний орган" у цій постанові вживається в значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (див. пункт 27 зазначеної постанови).
За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в пункті 69 постанови від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, підпункті 8.19 постанови від 06.07.2021 у справі №911/2169/20 та пункті 40 постанови від 18.01.2023 у справі №488/2807/17, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
В Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування (стаття 7 Конституції України).
Відповідно до частин 1 та 2 статті 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Частиною 1 статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. При цьому орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (стаття 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду. Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом (частини 1, 5 та 8 статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Частинами 1 та 4 статті 61 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно складають та схвалюють прогнози відповідних місцевих бюджетів, розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України. Самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону.
За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 22.12.2022 у справі №904/123/22, органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території. Так, частинами 1 та 2 статті 143 Конституції України передбачено, зокрема, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.
Згідно зі статтею 172 ЦК України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
На території селища міського типу Талалаївка Прилуцького району Чернігівської області таким органом місцевого самоврядування є Талалаївська селищна рада.
До повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі бюджету, фінансів і цін, зокрема, віднесено фінансування видатків з місцевого бюджету в установленому законом порядку (пункт 4 частини 1 статті 28 Закону України "Про місцеве самоврядування").
Матеріальною основою місцевого самоврядування є рухоме та нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є в комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.
Зазначені прокурором у позові порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі" завдають шкоди територіальній громаді в особі Талалаївської селищної ради у вигляді незаконних витрат бюджетних коштів, унеможливлюють їх раціональне та ефективне використання і здатне спричинити істотну шкоду інтересам Талалаївської територіальної громади.
Талалаївська селищна рада як орган місцевого самоврядування, є розпорядником бюджетних коштів у розумінні статті 22 Бюджетного кодексу України, що уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, водночас, зобов`язана ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави в бюджетній сфері.
Талалаївська селищна рада, укладаючи оспорювані додаткові угоди до договору про закупівлю, які за доводами прокурора суперечать вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сприяла порушенню інтересів територіальної громади. Тобто, селищна рада є органом, до компетенції якого віднесені повноваження контролю за використанням виділених їй бюджетних коштів, при цьому, неналежно їх реалізує.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №469/1044/17 зазначено, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду.
Прокурор звертався до Талалаївської селищної ради листом від 18.10.2022 №4606вих-22 з повідомленням про те, що внаслідок укладення спірних додаткових угод був порушений пункт 2 частини 5 статті 41 Закону "Про публічні закупівлі", та просив надати інформацію про вжиття заходів щодо усунення вказаних порушень. 
Талалаївська селищна рада, на звернення прокурора, листом від 25.10.2022 №709 повідомила, що не зверталась та не планує в найближчий час звертатись до суду із позовом про визнання недійсними додаткових угод до договору та стягнення надмірно сплачених коштів. 
Отже, матеріалами справи підтверджується факт неналежного здійснення Талалаївською селищною радою захисту власних інтересів, оскільки останнім не вжито належних заходів до повернення надмірно сплачених коштів, у тому числі шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Таким чином, є вірним висновок суду першої інстанції про те, що прокурор правильно визначив позивачів у цій справі, оскільки Талалаївська селищна рада є замовником послуг при здійсненні процедури закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок бюджетних коштів за законодавством України, є стороною укладеного Договору та оскаржуваних додаткових угод до нього, та саме на її користь мають бути стягнуті надмірно перераховані кошти. У свою чергу Північний офіс Державної аудиторської служби є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики в сфері закупівель.
При цьому, прокурором було дотримано вимоги статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та положення статті 53 ГПК України.
Щодо позовних вимог про визнання додаткових угод недійсними колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти.
Права та обов`язки між позивачем-2 і відповідачем у даній справі виникли на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.01.2021 №29086ВЦ.
Договір був укладений за результатами процедури відкритих торгів, отже, спірні правовідносини позивача-2 і відповідача врегульовані положеннями ЦК України та ГК України, з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про публічні закупівлі".
Прокурор вважає, що спірні додаткові угоди до договору були укладені з порушенням приписів пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до положень статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Згідно з частиною 1 статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Положеннями статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції станом на дату укладання спірних додаткових угод) визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами:
1)добросовісна конкуренція серед учасників;
2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;
3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;
4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;
5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
За приписами частини 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції станом на дату укладання спірних додаткових угод) умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (в тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника в разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Відповідно до частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції станом на дату укладання спірних додаткових угод), на порушення якої посилається прокурор істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;
3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини 6 цієї статті.
У абзаці 2 частини 3 статті 6 ЦК України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.
Отже, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених статтею 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме, за пунктом 2 частини 5 наведеної норми - у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку.
Колегія суддів зазначає, що сторони у пункті 15.7 договору також погодили, що істотні умови цього договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Таким чином, колегія суддів звертає увагу, що відповідач повинен довести належними доказами наявність підстав для внесення змін до договору в частині збільшення ціни товару та для застосування пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі №924/1240/18 з подібних правовідносин вказав, що у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто, наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (пункт 8.10 постанови).
На момент підписання договору сторони погодили всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог частини 3 статті 180 ГК України та Закону України "Про публічні закупівлі".
Місцевим господарським судом встановлено, що виходячи з умов пунктів 2.3, 5.1 та 5.2 договору, загальний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік складав 285000 кВт/год; ціна електричної енергії на момент укладання договору - 1,624716 грн за 1 кВт/год (з ПДВ); загальна сума договору - 463 044,06 грн (з ПДВ).
Матеріалами справи підтверджено, що додатковими угодами №№2, 3, 5, 5, 8-16 змінено істотні умови договору, зокрема, за підсумком: збільшено ціну за одиницю товару з 1,624716 грн до 4,554988 грн за 1кВт/год та зменшено кількість товару з 285000 кВт/год до 195259 кВт/год.
Фактично ціна за 1кВт/год (одиницю товару) збільшилася на 180,36%, а кількість електричної енергії, яка підлягала поставці, було зменшено на 31,49%, порівняно з погодженою під час закупівлі.
Зміна істотних умов договору ініціювалась відповідачем, а необхідність укладання додаткових угод обґрунтовано відповідачем коливанням ціни електричної енергії на ринку, на підтвердження якого (коливання) ним надано експертні висновки Чернігівської регіональної торгово-промислової палати від 15.02.2021 №ЧК-57, від 09.03.2021 №ЧК-99 та експертні висновки Харківської торгово-промислової палати від 07.07.2021 №1496/21, від 11.08.2021 №1838/21, від 10.08.2021 №1842/21, від 18.08.2021 №1934/21, від 31.08.2021 №2053/21, від 21.10.2021 №2631/21, від 29.10.2021 №2710/21, від 10.11.2021 №2849/21, від 25.11.2021 №2985/21, а також цінові довідки Харківської торгово-промислової палати від 21.09.2021 №2277-3/21 та від 21.09.2021 №2277-4/21.
Водночас місцевий господарський суд зазначив, що згідно з пунктом 4 частини 3 статті 57 Закону України "Про ринок електричної енергії" електропостачальник має в чіткий та прозорий спосіб інформувати своїх споживачів про зміну будь-яких умов договору постачання електричної енергії споживачу не пізніше ніж за 20 днів до їх застосування з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір. Електропостачальники зобов`язані повідомляти споживачів в порядку, встановленому законом, про будь-яке збільшення ціни і про їхнє право припинити дію договору, якщо вони не приймають нові умови.
Відповідно до пункту 3.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії   (далі - ПРРЕЕ) в разі зміни умов договору про постачання електричної енергії споживачу, в тому числі комерційної пропозиції, електропостачальник не пізніше ніж за 20 днів до їх застосування повідомляє про це споживача з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір.
У разі надання в установленому порядку електропостачальником споживачу повідомлення про зміни умов договору про постачання електричної енергії (в тому числі зміну ціни), що викликані змінами регульованих складових ціни (тарифу на послуги з передачі та/або розподілу електричної енергії, ціни (тарифу) на послуги постачальника універсальних послуг та/або "останньої надії") та/або змінами в нормативно-правових актах щодо формування цієї ціни або умов постачання електричної енергії, договір вважається із зазначеної в повідомленні дати зміни його умов (але не раніше ніж через 20 днів від дня надання споживачу повідомлення), про що зазначається в повідомленні:
1) достроково розірваним (без штрафних санкцій) за ініціативою споживача - в разі надання електропостачальнику письмової заяви споживача про незгоду/неприйняття змін протягом 5 робочих днів з дня отримання такого повідомлення, але не пізніше ніж за 10 календарних днів до зазначеної в повідомленні дати зміни умов договору;
2) зміненим на запропонованих електропостачальником умовах - якщо споживач не надав електропостачальнику письмову заяву про незгоду/неприйняття змін в установлений цим пунктом термін.
Аналогічні положення про необхідність повідомлення споживача не пізніше ніж за 20 днів до застосування змін умов договору про постачання електричної енергії викладені у пункті 13.2 Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу, який є додатком №5 до ПРРЕЕ, та у пункті 13.2 договору, укладеного між позивачем-2 та відповідачем.
Відтак, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що виходячи зі змісту наведених норм, при внесенні змін до договору про постачання електричної енергії споживачу, нова ціна електричної енергії може бути застосована постачальником не раніше ніж через 20 днів, після повідомлення споживача про її зміну, в разі відсутності письмової заяви споживача про незгоду та/або неприйняття запропонованої ціни впродовж цього строку.
В той же час, як вірно встановлено судом першої інстанції, сторонами не був дотриманий вказаний двадцятиденний строк при укладенні оскаржуваних додаткових угод. 
При цьому, місцевий господарський суд звернув увагу, що нова ціна застосована, як правило, на початок розрахункового періоду, що передував не тільки зверненню постачальника до споживача з повідомленням про зміну (збільшення) ціни електричної енергії, а й даті складання експертних висновків про середньозважену ціну на ринку, яким постачальник мотивував необхідність підвищення ціни за Договором (коливання ціни на ринку), що були ним додані до листів-звернень, направлених споживачу.
На переконання колегії суддів, місцевий господарський суд дійшов вірного та обґрунтованого висновку, що застосування нових цін електричної енергії з дат, указаних в оспорюваних додаткових угодах, є неправомірним.
Зокрема, згідно з додатковими угодами №2 від 26.02.2021 та №3 від 22.03.2021, необхідність укладення яких відповідач обґрунтував експертними висновками ЧР ТПП від 15.02.2021 №ЧК-57 та від 09.03.2021 №ЧК-99 (де порівнюються середньозважені ціни на ринку, що передували укладенню самого договору), ціна встановлена сторонами на момент укладення договору, а саме з 28.01.2021, на рівні 1,624716 грн за 1 кВт/год (з ПДВ) була збільшена з 01.02.2021 фактично на 16,4% та встановлена на рівні 1,891555 грн за 1 кВт/год (з ПДВ).
Колегія суддів зазначає, що Законом України "Про публічні закупівлі" не передбачено ані переліку органів, які уповноважені надавати інформацію щодо коливання ціни на товар на ринку, ані форму/вигляд інформації щодо такого коливання. Внесення змін до договору про закупівлю можливе лише у випадку коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим.
Зокрема, у документі, який видає компетентний орган, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціна на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто, наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників такого коливання, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.
Однак постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції) (Постанова ОП КГС ВС у справі від 18.06.2021 №927/491/19).
Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього. 
Коливання ціни на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" урегульовано саме зміну істотних умов у разі виникнення такого явища, як коливання ціни на ринку.
Виходячи із викладеного, внесення змін до договору є правомірним лише у випадку документального підтвердження коливання ціни на товар у період з моменту укладення договору до моменту укладення додаткової угоди (або отримання пропозиції про її укладення).
Згідно з частинами 1, 2 статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії" в Україні функціонує єдиний ринок "на добу наперед" (РДН) та внутрішньодобовий ринок (ВДР). Купівля-продаж електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку здійснюється за правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.
Особливості проведення торгів, оприлюднення результатів, розрахунків та вказаних ринків визначаються Правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №308, відповідно до яких:
- розрахунковий період - мінімальний відрізок часу, щодо якого визначаються ціна та обсяги купівлі-продажу електричної енергії на РДН/ВДР (60 хвилин);
- торги на РДН - процес визначення обсягів та ціни на електричну енергію для розрахункових періодів доби постачання відповідно до цих Правил та одномоментний процес купівлі та продажу електричної енергії на РДН;
- торги на ВДР - процес визначення обсягів та цін на електричну енергію для розрахункових періодів доби постачання після завершення торгів на РДН та впродовж доби постачання відповідно до цих Правил та одномоментний процес купівлі та продажу електричної енергії на ВДР. 
Відповідно до частин 5, 6 статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії" ціна купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" визначається для кожного розрахункового періоду оператором ринку за принципом граничного ціноутворення на основі балансу сукупного попиту на електричну енергію та її сукупної пропозиції, а на внутрішньодобовому ринку - за принципом ціноутворення "по заявленій (пропонованій) ціні" відповідно до правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку. Ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку є вільними (ринковими) цінами.
За результатами торгів відповідно до правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку оприлюднюються ціна та обсяги купівлі-продажу електричної енергії для кожного розрахункового періоду та інші показники.
Як вже було зазначено вище та вбачається з матеріалів справи, на підтвердження коливання ціни на електричну енергію відповідач надав позивачу-2 експертні висновки Чернігівської регіональної торгово-промислової палати від 15.02.2021 №ЧК-57, від 09.03.2021 №ЧК-99, експертні висновки Харківської торгово-промислової палати від 07.07.2021 №1496/21, від 11.08.2021 №1838/21, від 10.08.2021 №1842/21, від 18.08.2021 №1934/21, від 31.08.2021 №2053/21, від 21.10.2021 №2631/21, від 29.10.2021 №2710/21, від 10.11.2021 №2849/21, від 25.11.2021 №2985/21 та цінові довідки Харківської торгово-промислової палати від 21.09.2021 №2277-3/21 та від 21.09.2021 №2277-4/21.
В той же час, як вірно зазначено судом першої інстанції перераховані експертні висновки та цінові довідки ТПП містять лише інформацію щодо середньозваженої ціни на РДН в ОЕС України за різні періоди часу, що є відмінними за тривалістю, при цьому, їх порівняння включає й час, що передував укладенню самого договору.
В підтвердження цього, місцевим господарським судом здійснено аналіз доказів та встановлено, що експертний висновок від 15.02.2021 №ЧК-57 (яким обґрунтоване укладення додаткової угоди №2 від 26.02.2021) порівнює періоди з 01.01.2021 по 31.01.2021 та з 01.02.2021 по 10.02.2021, та фіксує тенденцію зростання середньозваженої ціни на +16,15%, що фактично мало місце до підписання договору, оскільки ціну на 1 кВт/год у розмірі 1,624716 грн сторони встановили станом на 28.01.2021.
Відповідно до експертного висновку від 09.03.2021 №ЧК-99 (яким обґрунтоване укладення додаткової угоди №3 від 22.03.2021), що порівнює періоди з 01.01.2021 по 31.01.2021 та з 01.02.2021 по 28.02.2021, та фіксує тенденцію зростання середньозваженої ціни, що також мало місце до підписання договору.
Також, експертні висновки від 07.07.2021 №1496/21 та від 11.08.2021 №1838/21 (якими обґрунтоване укладення додаткових угод №5 від 13.07.2021 та №5 від 19.08.2021) порівнюють середньозважені ціни на електроенергію в травні, червні, третій декаді липня 2021 року, без урахування періоду часу, в який укладений договір, та моменту встановлення його ціни (28.01.2021).
Крім цього, місцевий господарський суд вірно зазначив, що експертні висновки від 10.08.2021 №1842/21, від 18.08.2021 №1934/21, від 21.10.2021 №2631/21, від 29.10.2021 №2710/21, від 10.11.2021 №2849/21, від 25.11.2021 №2985/21, цінові довідки від 21.09.2021 №2277-3/21 та №2277-4/21 (якими обґрунтоване укладення додаткових угод №8 від 19.08.2021, №9 від 31.08.2021, №11 від 29.09.2021, №12 від 05.10.2021, №13 від 27.10.2021, №14 від 08.11.2021, №15 від 24.11.2021, №16 від 06.12.2021) порівнюють певні дати та періоди (обрані хаотично), що відмінні за своєю тривалістю, та не обґрунтовують тенденцію коливання ціни (зростання), що встановлена сторонами станом на 28.01.2021.
Експертний висновок від 31.08.2021 №2053/21 (яким обґрунтоване укладення додаткової угоди №10 від 09.09.2021) фіксує середньозважену ціну на ринку "на добу наперед" у торговій зоні ОЕС України за дві декади серпня 2021 року, та також не враховує момент укладення самого договору та погодження однієї з істотних умов (ціни).
У той же час, пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачає дотримання пропорційності збільшення ціни за одиницю товару до коливання ціни на ринку.
Пропорційність означає рівність, співрозмірність двох відношень до порівняння.
За висновком суд першої інстанції, з яким погоджується судова колегія, ціну електроенергії на ринку необхідно порівнювати за співмірні проміжки часу, наприклад, місяць з місяцем, декаду з декадою, а не на вибіркові дати в різних розрахункових періодах, при цьому, обов`язково таке порівняння має бути проведене починаючи з моменту укладення договору, що відображатиме реальну тенденцію коливання ціни на ринку.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, і з чим погоджується суд апеляційної інстанції, вказані вище документи не є належними доказами, які підтверджують наявність коливання ціни електроенергії в порівняні з моментом укладення договору та моментом звернення постачальника з пропозиціями внести зміни до договору в частині зміни (збільшення) ціни на одиницю товару, а отже не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору як це передбачено пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Колегія суддів зазначає, що метою Закону України "Про публічні закупівлі" є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (стаття 13 ЦК України).
Будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір купівлі-продажу (поставки) товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
Таким чином, беручи участь у процедурі публічних закупівель, товариство самостійно визначаючи ціну на предмет закупівлі, з урахуванням власного економічного обґрунтування рентабельності підприємства і можливості виконати взяті зобов`язання упродовж дії договору, чітко усвідомлювало свою можливість поставки товару за заявленими цінами протягом дії договору, адже вчиненню таких дій повинні передувати організаційні дії щодо закупки товару до сезонного здорожчання та його зберігання. Саме по собі коливання цін на ринку - природна обставина ринкових відносин, яка повинна братися до уваги при укладенні договорів з урахуванням підприємницького ризику. Саме лише коливання цін не є безумовною підставою внесення змін до договору.
В силу особливостей функціонування ринків РДН та ВДР ціна купівлі-продажу електричної енергії є динамічною, тобто коливання ціни відбуваються постійно в залежності від попиту та пропозиції, часу доби та сезону, інших чинників, що не міг не знати та не враховувати відповідач, здійснюючи свою діяльність з купівлі електроенергії на майданчиках РДН та ВДР, та формуючи тендерну пропозицію щодо спірної закупівлі.
Покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки.
Талалаївська селищна рада мала беззаперечне право на отримання електроенергії по ціні, визначеній в укладеному сторонами договорі, однак, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо необґрунтованих пропозицій відповідача про збільшення ціни, підписала спірні додаткові угоди, як наслідок, ціна 1 кВт/год електричної енергії значно збільшилась, а обсяг поставки електроенергії за договором зменшився, а саме - ціна за 1кВт/год (одиницю товару) збільшилася на 180,36%, а кількість електричної енергії, яка підлягала поставці, було зменшено на 31,49%, порівняно з погодженою під час закупівлі.
Також матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження того, що відповідач у спірному періоді дійсно був змушений придбавати електричну енергію для її подальшої реалізації кінцевому споживачу (позивачу-2) за цінами, вказаними в відповідних експертних висновках та цінових довідках.
Таким чином, є юридично правильним висновок суду першої інстанції про те, що вказані документи не можуть вважатися належним обґрунтуванням для зміни істотних умов договору, оскільки вони не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Отже, необхідність внесення зазначених змін ціни не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально, що спростовує доводи відповідача.
Також є слушним висновок суду першої інстанції про те, що укладення додаткових угод до договору щодо зміни ціни на товар за відсутності підстав для цього, визначених Законом, тим самим спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час підписання договору, який укладався за результатами проведеного аукціону, на якому саме пропозиція відповідача була визнана найбільш економічно вигідною.
Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".
Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №913/166/19.
Як зазначив Верховний Суд в постанові від 18.06.2021 у справі №927/491/19, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма (частина 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі") застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну.
Верховний Суд у постанові від 04.08.2021 у справі №912/994/20 з подібних правовідносин виклав правову позицію про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого "каскадного" укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.
Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі №915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону "Про публічні закупівлі".
Враховуючи встановлені обставини справи, наведені правові позиції Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку, що при укладенні спірних додаткових угод до договору, його сторони не дотримали вимоги пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки безпідставно змінили істотні умови договору, кожного разу при укладенні додаткових угод сторонами договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено коливання ціни в період виконання умов договору.
Відповідно до частини 2 статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів. Частина 2 статті 20 ГК України серед способів захисту визначає визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.
Таким чином, оскільки додаткові угоди №№2, 3, 5, 5, 8-16 до договору від 28.01.2021 №29086ВЦ укладено з порушенням вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та статті 203 ЦК України, вказані додаткові угоди підлягають визнанню недійсними на підставі статті 215 ЦК України, а позовні вимоги прокурора в цій частині підлягають задоволенню.
Щодо позовних вимог про стягнення сплачених Талалаївською сільською радою грошових коштів колегія суддів зазначає таке.
За приписами частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Недійсність спірних додаткових угод не означає відсутність між сторонами договірних відносин, адже відносини між ними врегульовані договором, тобто зобов`язання є договірними (подібні висновки наведені в постановах Верховного Суду від 13.07.2021 у справі №927/550/20, від 18.06.2021 у справі №927/491/19).
У частині 2 статті 712 ЦК України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Згідно зі статтею 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Відповідно до статті 695 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Статтею 699 ЦК України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. 
За приписами частини 1 статті 670 ЦК України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.
Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами глави 54 ЦК України.
Наявними у матеріалах справи двосторонніми актами приймання-передачі підтверджується, що відповідач, у період з січня по грудень 2021 року, поставив позивачу-2 електричну енергію у кількості 195259 кВт/год.
В свою чергу позивачем-2 сплачено на рахунок відповідача кошти в сумі 463 039,23 грн, що вбачається з наявних в матеріалах справи платіжних доручень.
В той же час, колегія суддів зазначає, що недійсність спірних додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються виключно договором, тобто і поставка електроенергії, і її оплата мають здійснюватися сторонами відповідно до умов саме первісної редакції договору.
Відповідно до умов договору (пунктів 2.3 та 5.1) відповідач повинен був поставити позивачу - 285000 кВт/год електричної енергії за ціною 1,624716 грн за 1 кВт/год.
Отже, відповідно до встановленої в пункті 5.1 договору ціни, позивач-2 повинен був сплатити відповідачу за спожиту в спірному періоді електричну енергію 317 240,42 грн (195259 кВт/год х 1,624716 кВт/год/грн), а отже розмір надмірно сплачених коштів становить 145 798,81 грн (463 039,23 грн - 317 240,42 грн), що вірно встановлено судом першої інстанції.
З урахуванням встановлених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову прокурора в частині вимог про стягнення з відповідача безпідставно отриманих коштів у сумі 145798,81 грн та відмовою у задоволенні позову в частині стягнення 0,02 грн за безпідставністю вимог у цій частині.
З огляду на викладене, враховуючи наведені норми чинного законодавства та встановлені фактичні обставини справи, оцінивши наявні у матеріалах справи докази як кожен окремо, так і у їх сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог 
Відповідно до частини 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.
В пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
Доводи наведені апелянтом в апеляційній скарзі не спростовують правильних висновків суду першої інстанції, при цьому апеляційним судом при винесені даної постанови було надано обґрунтовані та вичерпні висновки доводам сторін із посиланням на норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню до вирішення спірних правовідносин.
Відповідно до статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 прийняте з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає.
Згідно зі статтею 129 ГПК України судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на відповідача.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2023 у справі №927/138/23 залишити без змін.
3. Судові витрати за подання апеляційної скарги покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів".
4. Матеріали справи №927/138/23 повернути до Господарського суду Чернігівської області.
5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в статтях 287-289 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено та підписано 22.08.2023.

Головуючий суддя                                                            С.В. Владимиренко 

Судді                                                                                І.П. Ходаківська

                                                                                А.М. Демидова